Magijska drugačnost junakinj Šeligove dramatike in proze - Toporišič, Tomaž (Slavia Centralis, 2020)
Razprava se ukvarja s tematiko drugačnosti v dramskih in proznih pisavah Rudija Šelige. Osredotoči se na njegove junakinje in na primerih Šeligove dramske (Kdor skak tisti hlap, Svatba, Lepa Vida, Čarovnica iz zgornje Davče, Ana in Volčji čas ljubezni) in prozne pisave (Triptih Agate Schwartzkobler) prikaže, kako se drugačnost ne razkriva in manifestira skozi realistične zarise, ampak omogoča, da umetnost »vsakokrat 'prikazuje' tisto, kar dejanskemu času najbolj manjka, po čemer je najbolj pomanjkljiv« (Šeligo 1988a: 108). Avtor na ravni fabule in sižeja proizvaja in hkrati tematizira drugačnost tako, da artaudovsko razbije hegemonični jezik in njegov logos, hkrati pa proizvede magijsko gledališče, za katerega so značilne singularne politike proze, dramatike in gledališča. Tako Šeligo razkriva nevralgične točke današnje družbe, ki namesto odpiranja legitimnih kanalov za izražanje nasprotujočih si in alternativnih mnenj s konsenzom zapira prostor drugačnosti, pluralnosti ter na ultimativni ravni ukinja pravico do drugačnosti.
Keywords: drugačnost; magijsko gledališče; junakinje; sodobna slovenska dramatika; Antonin Artaud; avtentičnost