VREDNOTENJE PROSTORSKIH VPLIVOV ONESNAŽENJA ZRAKA NA PODLAGI GIS-OV - Špeh Natalija; Barborič Blaž; Kopušar Nataša (Journal of Energy Technology, 2024)
Območja raziskave so v 2. polovici 20. stoletja močno preoblikovale in obremenile človekove dejavnosti: rudarstvo, energetika, industrija, poselitev in pripadajoča infrastruktura. V prispevku obravnavamo tri območja s še enim skupnim imenovalcem - kotlinski pokrajinski tip: 1) širše območje občine Plevlja v Črni gori, kjer smo antropogene pritiske na kakovost zraka spremljali na 19 merilnih mestih; 2) Tuzlanska kotlina v Bosni in Hercegovini, 20 merilnih mest, okoljsko obremenjevanje ne pojenjuje (kemična industrija, termoenergetika); 3) Šaleška dolina s celim nizom uvedenih dobrih tehnoloških okoljskih rešitev in ukrepov v proizvodnih dejavnostih, kjer smo izpostavili 34 merilnih mest. Kakovost bivalnega okolja smo vrednotili posredno, z merjenjem kazalcev za zrak v zimskem (kurilnem) obdobju. Tako smo se odločili predvsem zaradi tujih območij, kjer v hladnem delu leta zasebna kurišča zaradi rabe fosilnih goriv močno vplivajo na kakovost zraka. Ugotavljali smo prisotnost nekaterih zračnih onesnažil ter njihovo prostorsko razporeditev in vpliv na kakovost bivalnega okolja. Spremljali smo vsebnost žveplovega dioksida in dušikovega dioksida v zunanjem zraku. Na terenu je bila uporabljena metoda merjenja s pasivnimi difuzivnimi vzorčevalniki, nameščenimi na lokacije s funkcijo bivalnega okolja. Rezultatom meritev smo želeli dodati aplikativno vrednost in jih prikazali tudi prostorsko. Imajo lahko pomembno vlogo pri nadaljnjem umeščanju posameznih dejavnosti, npr. poselitev, izobraže- valne in zdravstvene ustanove, ter proizvodni obrati v preučevanih območjih. V nadaljevanju raziskave želimo prikazati dobljene rezultate kakovosti zraka v razmerju do podatkov o obolevnosti, predvsem kardiorespiratornih bolezni, na obravnavanih območjih.