Pogostost izhajanja: 4 številke letno Odgovorni urednik: Matjaž Duh Revija za elementarno izobraževanje je mednarodna, recenzirana in odprtodostopna revija Pedagoške fakultete Univerze v Mariboru in Pedagoške fakultete Univerze na Primorskem. Objavlja prispevke s področja vzgoje in izobraževanja zlasti na predšolski in osnovnošolski stopnji v slovenskem, angleškem in nemškem jeziku. Namen revije je spodbujati objavo izvirnih znanstvenoraziskovalnih člankov in tudi prispevkov, ki poročajo o strokovnem delu in raziskovanju v praksi. Indeksiranje: Scopus, DOAJ, Dimensions. Licenca: CC BY
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru
Posebna številka Revije za elementarno izobraževanje nagovarja tematiko zdravega življenjskega sloga v povezavi s trajnostnim razvojem in vseživljenjskim učenjem. Nastala je v povezavi z vsebinami, ki jih razvijamo v okviru projekta Zdrav življenjski slog za trajnostni razvoj in vseživljenjsko učenje na Pedagoški fakulteti Univerze v Mariboru (Projekt je del nacionalnega Načrta za okrevanje in odpornost (NOO) in je sofinanciran iz sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost Evropske unije). V ospredju je prizadevanje za celostni pristop k razumevanju obravnavanih dejavnikov ter odnosov med njimi, kar prispeva k dobrobiti posameznikov in družbe kot celote. Zdrav življenjski slog je v zadnjih letih predmet razprav na presečišču znanosti, politike in vsakdanjega življenja. Izbrana tema presega posamezna strokovna področja in nakazuje premik v razumevanju zdravega življenjskega sloga in dobrega počutja oz. dobrobiti posameznikov kot kompleksnega in dinamičnega procesa, ki presega zgolj telesni in gibalni vidik, ter človeka obravnava celostno. Vključuje razmisleke o telesnem, duševnem in socialnem ravnovesju, o kulturnih in prostorskih vidikih bivanja, o pomenu ustvarjalnosti in pripadnosti, pa tudi o tem, kako posameznik vzpostavlja odnos do sebe, do drugih in do okolja. Prav zaradi svoje kompleksnosti je tema pomembna tako z vidika znanstvenega raziskovanja kot tudi z vidika iskanja odgovorov na praktične, sistemske in dolgoročne izzive. V prispevkih avtorji osvetljujejo različne vidike zdravega življenjskega sloga in dobrega počutja na osnovi analiz telesnih, duševnih, socialnih in okoljskih dejavnikov. Ukvarjajo se z vprašanji, ki se nanašajo na različna življenjska obdobja (od predšolskega obdobja preko obdobja šolanja do študija in profesionalnega razvoja), kontekste in strokovna izhodišča. Obravnavajo vsebine, povezane z gibalno dejavnostjo, prehranskimi navadami, rabo digitalnih tehnologij, naravo, umetnostjo, čustvenimi odzivi, občutkom varnosti ter dobrobitjo otrok in odraslih. Avtorji Loudová Stralczynská, Lipnicka in Chytrý obravnavajo stališča vzgojiteljev iz Češke in Slovaške o merilih za vključevanje dvoletnikov v vrtec. V ospredje postavljajo napetosti med institucionalnimi pričakovanji in razvojnimi značilnostmi otrok ter opozarjajo na pomen otroku prilagojenih, razvojno ustreznih praks za podporo njihovega dobrega počutja in dobrobiti. Vključevanje otrok v vrtec z vidika staršev raziskujeta Pölzl-Stefanec in Gutmann. Na osnovi koncepta občutka koherence prepoznavata vire stresa in podpore v procesu uvajanja otrok v vrtec ter poudarjata pomen sodelovanja med vrtcem in družino kot temelja za otrokovo dobro počutje in trajnostno vključevanje v institucionalno okolje. Kobler obravnava pomen naravnega okolja, zlasti gozda, za razvoj odpornosti in dobrega počutja predšolskih otrok v sodobnem, pogosto stresnem svetu. Gozd predstavi kot prostor izkušenj, ki pozitivno vplivajo na čustveno stabilnost, telesno zdravje in socialno povezanost otrok ter oblikujejo trajnostno naravnanost že v zgodnjem otroštvu. Vlogo umetnosti v predšolski vzgoji avtorici Štirn Janota in Dýrfjörð primerjata med Slovenijo in Islandijo. Umetnost umeščata v središče vzgojno-izobraževalnega procesa kot dejavnik ustvarjalnosti, refleksije in skupnosti, ki krepi čustveno dobrobit in gradi temelje trajnostnega sobivanja. Pri tem ugotavljata potrebe tako študentov kot vzgojiteljev po izobraževalnih programih, ki povezujejo področja zdravja, dobrega počutja in umetnosti. Avtorici Komzáková in Koželuhová posvetita posebno pozornost vlogi prehodnih predmetov in postopkov (ritualov), ki jih osnovnošolski učitelji uporabljajo za podporo čustveni dobrobiti učencev. Osvetljujeta pomen varnega, odzivnega učnega okolja in pozornosti do čustvenih potreb otrok ob prehodu v obvezno izobraževanje oz. v zgodnjem šolskem obdobju. Prav tako na ravni zgodnjega osnovnošolskega obdobja Jančič Hegediš obravnava poučevanje družboslovnih vsebin zunaj učilnice. Poudarja pomen izkustvenega učenja na prostem, ki spodbuja aktivno vlogo učencev, krepi radovednost ter prispeva k oblikovanju trajnostne naravnanosti in občutka dobrobiti kot telesnega in prostorskega doživljanja učenja. Znotraj iste starostne skupine otrok avtorja Fošnarič in Dolenc raziskujeta povsem drugačen vidik – vpliv digitalne tehnologije na vsakdanje navade otrok v povezavi z gibanjem, prehrano, spanjem in duševnim zdravjem. Problematizirata potrebo po uravnoteženem pristopu in medsektorskem sodelovanju pri oblikovanju okolja, ki podpira zdrav življenjski slog otrok v digitaliziranem vsakdanu. Matejek in Kukovica preučujeta razlike v telesni sestavi in življenjskih navadah med bodočimi učitelji z normalno ter s prekomerno telesno težo in debelostjo. Na podlagi kombinacije anketnih vprašalnikov in meritev telesne sestave raziskujeta preplet zaznanih in objektivnih vidikov življenjskega sloga študentske populacije. Ugotavljata, da bi bilo smiselno oblikovati ciljno usmerjene programe za promocijo zdravega življenjskega sloga na univerzah, zlasti za bodoče učitelje, ki imajo pomemben vpliv na oblikovanje zdravih navad učencev. Na isti ciljni skupini kot v prejšnjem prispevku Prskalo in Planinšec obravnavata razmerje med gibalno dejavnostjo, sedečim načinom življenja in akademsko uspešnostjo študentov. Prispevek spodbuja razmislek o ravnotežju med učenjem, gibanjem in počitkom ter poziva k celostnemu razumevanju zdravja in uspešnosti v visokošolskem okolju. Prav tako se na isto ciljno skupino osredinjata Vršnik Perše in Grafenauer Ekart, ki analizirata povezanost med študentsko dobrobitjo ter dejavniki, kot so socialno in duševno ravnovesje, telesna vadba, prehranske navade in vsakodnevne rutine. Članek se umešča v širši okvir razmisleka o celostnem pristopu k zdravemu življenjskemu slogu mladih in izpostavlja potrebo po trajnostnih podpornih okoljih, ki spodbujajo psihološko, telesno in socialno dobrobit študentov. Za razvoj zavedanja o zdravem življenjskem slogu predstavljajo ključni dejavnik strokovni delavci v vzgoji in izobraževanju. Poche Kargerová, Göbelová, Šimlová in Seberová prikažejo metodo WANDA kot strukturiran pristop k skupinski refleksiji za pedagoške delavce. Izpostavljajo pomen strokovne podpore, kolegialnega učenja in skrbi za dobrobit zaposlenih kot temelj trajnostne in kakovostne vzgojno-izobraževalne prakse. Čeprav so prispevki metodološko in vsebinsko raznoliki, jih povezujejo osrednje iztočnice – zdravje, dobrobit in trajnost. Gre za pojme, ki jih ni mogoče obravnavati posamično, temveč jih je treba razumeti kot prepletene, medsebojno odvisne in umeščene v širši družbeni ter kulturni kontekst. Znanstveni članki ponujajo dragocen prispevek k razumevanju kompleksnih odnosov in te postavljajo v kontekst vseživljenjskosti. Prispevki tujih avtorjev predstavljajo pomembno dodano vrednost pri raziskovanju vsebin o zdravem življenjskem slogu v povezavi s trajnostnim razvojem in vseživljenjskim učenjem, saj prinašajo poglede z različnih družbenih in kulturnih vidikov. Verjamemo, da bo tematska številka spodbudila razmislek o povezavah med raziskovanjem, vsakdanjo prakso in sistemskim oblikovanjem pogojev, usmerjenih v vseživljenjsko razvijanje kakovostnega, varnega in zdravega življenja.
Avtorske pravice (c) 2025 Tina Vršnik Perše https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Reflektivna metoda WANDA kot orodje za izboljšanje dobrobiti učiteljev
V kvalitativni raziskavi se osredinjamo na dobrobit učiteljev v okviru refleksivne metode WANDA. Cilj je bil raziskati subjektivne zaznave učiteljev o koristih metode WANDA za njihovo dobro. Podatki so bili zbrani s kvalitativno tehniko pisnega intervjuja. Raziskovalni vzorec je sestavljalo 16 osnovnošolskih in predšolskih učiteljev, ki so opravili usposabljanje za izvajanje skupinske refleksije z metodo WANDA. Vsebinska analiza podatkov je bila izvedena z uporabo tematske analize na podlagi modela PERMA. Rezultati so pokazali, da metoda WANDA prispeva k dobrobiti učiteljev na naslednjih področjih: odnosi, pomen, pozitivna čustva in zavzetost. Najmanj zastopana je bila kategorija dosežki.
WANDA, dobro počutje, dobrobit učiteljev, PERMA.
Avtorske pravice (c) 2025 Jana Poche Kargerová, Taťána Göbelová, Žaneta Šimlová, Alena Seberová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Napovedniki dobrobiti študentov: Prevladujoča vloga socialnega in duševnega ravnovesja ter telesne vadbe v primerjavi s prehranskimi navadami in dnevnimi rutinami
V članku analiziramo razmerje med dobrobitjo, socialnim in duševnim ravnovesjem, telesno vadbo, prehranskimi navadami in vsakodnevnimi rutinami pri študentih. Rezultati, pridobljeni s pomočjo standardiziranih vprašalnikov, kažejo, da sta socialno in duševno ravnovesje najmočnejša napovednika dobrobiti študentov, sledi pa jima organizirana telesna vadba. Čeprav so prehranske navade in dnevne rutine povezane z dobrobitjo, je ne napovedujeta statistično značilno. Rezultati poudarjajo pomen celostnih intervencij, ki vključujejo socialno podporo, strukturirano telesno aktivnost in zdrave življenjske navade za izboljšanje splošne dobrobiti. V prihodnjih raziskavah bi morali preučiti dolgoročne učinke in pristope, ki temeljijo na intervencijah, da bi razvili trajnostne strategije za krepitev dobrobiti, prilagojene potrebam študentov.
študenti, dobrobit, socialno in duševno ravnovesje, telesna vadba, prehranske navade, dnevna rutina.
Avtorske pravice (c) 2025 Tina Vršnik Perše, Živa Grafenauer Ekart https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Življenjski slog študentov v kontekstu gibalne dejavnosti, sedečega načina in akademskih dosežkov
Raziskava je preučevala povezavo med gibalno dejavnostjo, sedečim vedenjem in akademskim uspehom med 243 študenti, starimi od 18 do 24 let. Gibalna dejavnost je bila ocenjena z vprašalnikom IPAQ-SF, sedeče vedenje z vprašalnikom SIT-Q-7d, akademski uspeh pa s povprečno oceno. Rezultati enosmerne ANOVE so pokazali, da višja raven gibalne dejavnosti ni nujno povezana z boljšimi akademskimi dosežki in da prekomerna predanost gibalni dejavnosti lahko zmanjša čas, ki je na voljo za učenje, in tako vpliva na akademsko uspešnost. Nasprotno pa lahko zmerno sedeče vedenje, zlasti ob vikendih, v kombinaciji z učnimi dejavnostmi, koristi akademski uspešnosti.
gibalne dejavnosti, sedeče vedenje, akademski dosežki, študenti, kognitivna uspešnost.
Avtorske pravice (c) 2025 Ivan Prskalo, Jurij Planinšec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Značilnosti življenskega sloga študentov z normalno telesno maso, prekomerno telesno maso in debelostjo
Namen raziskave je raziskati razlike v telesni sestavi in življenjskih navadah med študenti z normalno telesno težo (dalje NTT) in študenti s prekomerno telesno težo in debelostjo (dalje PTT in D). Vzorec zajema 55 študentov, starih od 21 let do 25 let, ki so izpolnili standardizirane vprašalnike (HLPCQ, IPAQ-SF, WHO-5) in opravili meritve telesne sestave z napravo InBody 270. V sklopu statistične analize je bil izveden t-test za neodvisne vzorce ter izračunan kazalec Cohenov d za oceno velikosti učinkov. Študenti skupine PTT in D so imeli statistično značilno višje vrednosti telesne maščobe, brezmaščobne mase in mase skeletnih mišic. Čeprav so bile razlike v telesni sestavi očitne, se življenjske navade med skupinami ne razlikujejo statistično značilno. Pristranskost pri samoocenjevanju življenjskega sloga in dobrobiti kliče po oblikovanju objektivnejših merskih instrumentov in nadaljnjih raziskavah.
telesna sestava, prehranjevalne navade, spalne navade, gibalna dejavnost, socialno ravnovesje.
Avtorske pravice (c) 2025 Črtomir Matejek, David Kukovica https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Od digitalne tehnologije do zdravih navad: interdisciplinarne podlage za razvoj programov usposabljanja za zdrav življenjski slog otrok
V članku proučujemo vplive digitalne tehnologije na otrokov razvoj, pri čemer se osredinjamo na telesne, kognitivne in čustvene vidike. V uvodu so poudarjene koristi digitalnih orodij za izobraževanje in učenje jezika, vendar so izpostavljena tudi povezana tveganja, kot so telesna nedejavnost, motnje spanja in težave z duševnim zdravjem. Dosleden metodološki pristop zagotavlja vključevanje kakovostnih podatkov, medtem ko podpoglavja obravnavajo ključne teme, vključno z medsebojnim vplivom časa pred zaslonom, telesne dejavnosti in prehrane. Zaključek poudarja interdisciplinarne ukrepe, vključno z okvirom projekta Zdrav življenjski slog za trajnostni razvoj in vseživljenjsko učenje (dalje ZŽS), ki združujejo tehnologijo, zdravje in varovanje okolja. Cilj tega pristopa je spodbujati izbiro zdravega življenjskega sloga.
digitalna tehnologija, otrokov razvoj, duševno zdravje, telesna dejavnost.
Avtorske pravice (c) 2025 Kosta Dolenc, Samo Fošnarič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ali učiteljev interes vpliva na pogostost izvajanja pouka izven učilnice pri začetnem družboslovju?
V članku so predstavljene ugotovitve raziskave, katere namen je bil ugotoviti, ali učiteljev interes in drugi dejavniki vplivajo na uveljavljanje pouka izven učilnice pri začetnem družboslovju v osnovnošolskem izobraževanju. Uporabljen je bil konvergentni model kombiniranega raziskovalnega pristopa. Rezultati kažejo, da se pouk izven učilnice pri začetnem družboslovju v praksi izvaja manj pogosto, kot bi bilo za pričakovati glede na didaktične smernice poučevanja začetnega družboslovja, saj večina učiteljev izvaja pouk izven učilnice le enkrat na mesec ali redkeje. Učiteljev osebni interes se je izkazal kot pomemben dejavnik, ki vpliva na pogostost izvajanja pouka izven učilnice.
osnovna šola, družboslovje, izkustveno učenje, pouk izven učilnice, konvergentni model kombiniranega raziskovanja.
Avtorske pravice (c) 2025 Polona Jančič Hegediš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Podpora in razvijanje dobrobiti učencev skozi prehodni objekt ter rituale v osnovnošolskem izobraževanju
Dobro počutje je ključno za učni in osebnostni razvoj učencev. Ker so šole osrednji del otrokovega vsakdana, morajo zagotavljati varno okolje, ki podpira njihove čustvene potrebe. V študiji prikazujemo, kako osnovnošolski učitelji uporabljajo prehodne predmete in rituale, ki otrokom pomagajo pri prilagajanju na šolo in občutku varnosti. Ugotovitve kažejo, da učitelji te elemente uporabljajo intuitivno, pogosto brez teoretičnega ozadja. Kljub neformalni rabi ti pristopi pozitivno vplivajo na na prilagajanje učencev in na klimo v razredu. Poudarjamo pomen vključevanja prehodnih elementov v pedagoško prakso ter potrebo po izboljšanem usposabljanju učiteljev, osredinjenem na čustveno dobrobit učencev in njeno vlogo v zgodnjem izobraževanju.
dobrobit učencev, osnovnošolsko izobraževanje, prehodni objekt, prehodni rituali; nadomestni prehodni objekt.
Avtorske pravice (c) 2025 Martina Komzáková, Eva Koželuhová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Umetnost za dobro počutje: vpogledi v predšolsko vzgojo v Sloveniji in na Islandiji
V članku preučujemo, kako umetnostna vzgoja spodbuja dobro počutje v predšolskem izobraževanju, pri čemer primerjamo poglede slovenskih in islandskih vzgojiteljev ter študentov. V Sloveniji prevladuje strukturiran kurikularni pristop, medtem ko Islandija poudarja ustvarjalnost, učenje v naravi in iskanje rešitev v odprtem učnem okolju. Oba pristopa podpirata čustveno izražanje, etično ozaveščenost in trajnostno izobraževanje. Izpostavimo izzive v izobraževanju učiteljev in poudarimo potrebo po izobraževanju in vključevanju pedagoških praks s področja umetnosti v povezavi z zdravjem in dobrim počutjem, hkrati pa pokažemo na pomen izkušnje z umetnostjo za zdravje in dobro počutje pri vzgojiteljih in študentih predšolske vzgoje.
cultural and arts education, health, preschool education, well-being, preschool teacher education.
Avtorske pravice (c) 2025 Petra Štirn Janota, Kristín Dýrfjörð https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vloga izkušenj v gozdu za dobro počutje in odpornost otrok
Zaskrbljujoče težave (duševnega) zdravja otrok in mladih, ki so se še povečale zaradi pandemije in strahov, povezanih z okoljem, vodijo do vprašanja, kako lahko otroke pripravimo na vse zapletenejši svet in posledice – bolj aktualno kot kadar koli prej. V članku zato obravnavamo pomen odpornosti, dobrega počutja in doživljanja narave za razvoj otrok, zlasti s preživljanjem časa v gozdu. Doživljanje gozda namreč krepi imunski sistem, zmanjšuje stres, spodbuja socialne in motorične spretnosti ter lahko tako pozitivno vpliva na dobro počutje otrok in razvoj odpornosti.
dobro počutje otrok, odpornost, izkušnje v gozdu, izobraževanje v gozdu.
Avtorske pravice (c) 2025 Evelyn M. Kobler https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogledi staršev na dejavnike stresa in podpore: dobro počutje in socialna podpora med prehodi v zgodnjem otroštvu
Prehod iz družinske v institucionalno predšolsko vzgojo in varstvo predstavlja ključno fazo tako za otroke kot za starše. V študiji proučujemo stresorje in dejavnike podpore, ki vplivajo na starše med uvajanjem otrok v jasli in vrtec. Kot teoretični okvir za analizo starševskih strategij spoprijemanja s stresom služi Antonovskyjev koncept koherence. Na podlagi 15 kvalitativnih polstrukturiranih intervjujev s starši analiziramo čustvene, organizacijske in družbene izzive, ki so jih starši dojemali kot stresorje in dejavnike podpore v obdobju prehoda. Ugotovitve kažejo, da lahko na dejavnike podpore usmerjen pristop zmanjša stres ter podpira čustveno in socialno prilagajanje tako staršev kot otrok.
prehod iz domačega okolja v okolje predšolske vzgoje, uvajanje v vrtec, pogled staršev, stresorji, dejavniki podpore, občutek povezanosti.
Avtorske pravice (c) 2025 Eva Pölzl-Stefanec, Nina Gutmann https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mnenja učiteljev o merilih za sprejem v vrtec: Tveganje za dobrobit malčkov?
Namen tega prispevka je predstaviti mnenja vzgojiteljev o merilih za sprejem malčkov v vrtce na Češkem in Slovaškem ter razpravljati o teh merilih v povezavi z nevarnostmi za dobrobit otrok. Kvantitativna raziskava med vzgojitelji iz Češke (n=574) in Slovaške (n=593) leta 2023 je pokazala, da večina vzgojiteljev ne podpira sprejema otrok, mlajših od treh let, v vrtce. Sprejem podpirajo pogojno, glede na otrokove samostojne veščine, higienske navade ter socialno in čustveno neodvisnost. Pričakovanje izpolnjevanja teh meril je redko in predstavlja pritisk na otroka in družino, kar je škodljivo za dobrobit otroka ob začetku predšolske vzgoje.
vzgojitelji v vrtcih, merila za sprejem, malčki, vrtec, dobrobit otrok.
Avtorske pravice (c) 2025 Barbora Loudová Stralczynská, Milena Lipnicka, Vlastimil Chytrý https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogledi bodočih učiteljev na poučevanje: pogled nazaj ali korak naprej?
Cilj raziskave je bil primerjati percepcijo pouka Naravoslovja in družbe med študenti, bodočimi učitelji razrednega pouka na treh hrvaških univerzah. Rezultati kažejo na homogenost percepcij študentov 2. in 5. letnika glede pouka, ne glede na univerzo, na kateri študirajo, pri čemer je opazna izrazita tendenca k pouku, usmerjenemu na učitelja. Študenti 5. letnika vseh treh univerz v primerjavi s študenti 2. letnika izkazujejo nekoliko večji odmik od tradicionalne učne paradigme. Za dejansko spremembo učne paradigme pa je poleg pridobljenega znanja in razvitih kompetenc pomembno spodbujati študente, bodoče učitelje, k samorefleksiji poučevalne dejavnosti, da bi postali bolj zavedni svojih prepričanj o poučevanju.
DASTT-C, v učenca usmerjen pouk, v učitelja usmerjen pouk, percepcija, študenti bodoči učitelji.
Avtorske pravice (c) 2025 Alma Škugor, Suzana Tomaš, Alena Letina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izboljšanje učne uspešnosti v osnovnem izobraževanju: Vloge reševanja problemov in izzivov kreativnega mišljenja
V študiji preučujemo vpliv aktivnosti reševanja problemov in kreativnega mišljenja na pouk naravoslovja v osnovni šoli. V raziskavi je sodelovalo 64 učencev tretjega razreda in 62 učencev petega razreda iz Južnega Vietnama, pri čemer je bila polovica razporejena v eksperimentalne skupine, druga polovica pa v kontrolne. Eksperimentalne skupine, ki so prejemale strukturirane učne ure, so dosegle boljše rezultate kot kontrolne skupine, ki so uporabljale tradicionalne učne metode. Rezultati poudarjajo pozitiven vpliv vključevanja teh aktivnosti na učno uspešnost in podpirajo učinkovitost strukturirane podpore pri izboljšanju učnih dosežkov.
reševanje problemov, kreativnost, učna uspešnost, osnovnošolsko izobraževanje, Južni Vietnam.
Avtorske pravice (c) 2025 Pham Ngoc Thien Nguyen, Khanh-Trinh Tran, Giam Buu Le https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Učinkovitost računalniške igre za prepoznavanje in razumevanje čustev pri otrocih z okvarami sluha
V študiji ocenjujemo učinkovitost računalniške igre "EMOFIT" pri prepoznavanju in razumevanju obraznih čustev pri otrocih z okvarami sluha, starih od 6 do 10 let. V kvazieksperimentalni študiji s pred- in potestom ter kontrolno in intervencijsko skupino (vsaka n = 15) je sodelovalo 30 otrok. Rezultati kažejo, da "EMOFIT" izboljšuje razumevanje čustev (npr. η² = 0,85), zlasti pri prilagajanju (η² = 0,84), medtem ko so izboljšave pri poimenovanju manjše (η² = 0,57). Ti izsledki poudarjajo potencial iger, kot je "EMOFIT", za izboljšanje socialnih veščin in čustvenega razvoja otrok z okvarami sluha.
računalniška igra, prepoznavanje obraznih čustev, razumevanje obraznih čustev, okvare sluha.
Avtorske pravice (c) 2025 Mozhgan Ghanat, Esmaeil Zaraii Zavaraki, Fatemeh Jafarkhani, Morteza Bakhtiarvand https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digitalne kompetence vzgojiteljev predšolskih otrok: primerjalna študija digitalnih praks predšolskih učiteljev med pandemijo COVID-19 in po njej
V študiji so predstavljene zaznave in uporaba digitalnih medijev med vzgojitelji v zgodnjem otroštvu med pandemijo COVID-19 in po njej, in sicer z namenom bolje razumeti spreminjajoče se prakse uporabe IKT v zgodnjem izobraževanju. Z uporabo longitudinalnega raziskovalnega načrta so bili podatki zbrani z uporabo strukturiranih vprašalnikov v istih vrtcih v letih 2020 in 2024. Kvantitativna analiza je pokazala stabilno samoevalvacijo digitalnih kompetenc, a spreminjajočo se pedagoško rabo in stališča. Ugotovitve kažejo na potrebo po ciljno usmerjenem digitalnem usposabljanju in sistemski podpori. Novost raziskave je v njeni primerjalni longitudinalni zasnovi, ki ponuja vpogled v dolgoročni vpliv globalne krize na digitalno integracijo v predšolsko vzgojo.
digitalne kompetence, digitalni mediji, pandemija Covid-19, zgodnje otroštvo, predšolski učitelji.
Avtorske pravice (c) 2025 Bernarda Tokić, Matilda Karamatić Brčić, Marijana Miočić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Raziskava o učnem uspehu osnovnošolcev glede na sedežni red v razredu
Dosedanje raziskave so pokazale povezavo med sedežnim redom v razredu in zanimanjem ter motivacijo učencev za učenje. V študiji raziskujemo učni uspeh učencev glede na njihovo izbiro sedežev v razredu in razloge za izbiro. Učitelji redko dovolijo učencem, da si sami izberejo, kje bodo sedeli, kljub prednostim, kot sta udobje in vključenost pri pouku. V raziskavi, izvedeni v 5. in 6. razredu osnovne šole, je bil uporabljen participativni pristop, ki je vključeval učence in učitelje. Ugotovitve so pokazale, da so na izbiro sedežnega reda vplivale prostorske značilnosti, možnosti za socialne stike ter učna motivacija. Razumevanje teh učenčevih želja lahko pripomore k oblikovanju spodbudnejšega učnega okolja, ki izboljšuje udobje, sodelovanje in splošno učno motivacijo učencev.
poučevanje, šola, učenec, učni proces, vrstniška povratna informacija.
Avtorske pravice (c) 2025 Kukuh Rizki Satriaji, Imam Santosa, Achmad Syarief, Andriyanto Wibisono https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ozaveščenost déležnikov o inkluzivnem izobraževanju
V prispevku preučujemo stopnjo ozaveščenosti déležnikov o inkluzivnem izobraževanju. Vzorec obsega 30 ravnateljev šol, 108 razrednikov, 44 staršev in 28 članov vodstvenih komisij šol. Za zbiranje podatkov smo uporabili vprašalnik o ozaveščenosti s tridesetimi točkami. Podatki so analizirani z uporabo deskriptivne statistike. Ugotovitve kažejo, da so déležniki visoko ozaveščeni o inkluzivnem izobraževanju, kjer so med vsemi kategorijami déležnikov najbolj ozaveščeni starši. Kar zadeva spol, ugotovljamo, da so ženske bolj ozaveščene kot moški. Vpliv izobrazbene kvalifikacije na stopnjo ozaveščenosti je viden, saj so déležniki z višjo stopnjo izobrazbe izkazali višjo ozaveščenost.
zavedanje, vključujoče izobraževanje, dejavnosti.
Avtorske pravice (c) 2025 Sandeep Berwal, Varuna Tehlan Dahiya https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Razvijanje mnogoterih inteligentnosti učencev na izbrani osnovni šoli
V prispevku raziskujemo ozaveščenost pedagoških delavcev glede uporabe Gardnerjeve teorije mnogoterih inteligentnosti v izbrani osnovni šoli. V raziskavi je sodelovalo 49 pedagoških delavcev izbrane osnovne šole. Ugotovili smo, da so v splošnem seznanjeni z Gardnerjevo teorijo mnogoterih inteligentnosti, vendar je večina pri pouku ne uporablja načrtno. Najpogosteje razvijajo medosebno, besedno-jezikovno in matematično-logično inteligentnost, telesno-gibalna, duhovna in glasbeno-ritmična pa ostajajo najslabše zastopane. V inkluzivni šoli je ključno, da učitelji uporabljajo univerzalni dizajn učenja, ki nagovarja različne vrste inteligentnosti in omogoča bolj diferencirano poučevanje.
inkluzija, multiple inteligentnosti, učna diferenciacija in individualizacija, formativno spremljanje, univerzalni dizajn za učenje.
Avtorske pravice (c) 2025 Vanja Kiswarday, Andreja Cerovšek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sodelovanje kot mehka veščina pri učiteljih specialne pedagogike: sistematični pregled literature
Študija obravnava sodelovanje kot ključno mehko veščino učiteljev specialne pedagogike in analizira njegov vpliv na strokovni razvoj ter pedagoške prakse. Sistematični pregled 15 študij (2012–2024) razkriva, da sodelovanje pomembno prispeva k inkluzivnemu izobraževanju. Kljub temu ostajajo izzivi, kot so preobremenjenost, veliki oddelki, pomanjkanje usposabljanja in negativne naravnanosti. Učitelji specialne pedagogike poudarjajo pomen sodelovanja s šolami, družinami in kolegi za izboljšanje učinkovitosti poučevanja, učnih dosežkov ter socialne in čustvene podpore učencem s posebnimi potrebami. V študiji izpostavljamo potrebo po vključevanju sodelovalnih praks v izobraževalne programe učiteljev, da bi spodbudili strokovni razvoj in ustvarili bolj vključujoča, prilagodljiva ter uspešna učna okolja.
sodelovanje, mehke veščine, učitelji specialne pedagogike, sistematični pregled literature.
Avtorske pravice (c) 2025 Assimina Tsibidaki, Aikaterini Vrachna https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Novo polistohastično statistično sklepanje v družboslovju – Določitev novih pravil in mejnih vrednosti
Okvir testiranja pomembnosti ničelne hipoteze (angl. Null Hypothesis Significance Testing – NHST) je sprožil precejšnjo razpravo v znanstveni skupnosti. To je vodilo do številnih študij, ki zagovarjajo ponovno oceno sedanjega sistema. Novo polistohastično statistično sklepanje definira metode statističnega sklepanja, ki združujejo pravila in pragove tako za zavračanje ničelne hipoteze kot za potrditev alternativne hipoteze. Ta pristop poenoti nadzor nad vplivom anketirancev na statistično pomembnost in uvede merila, kot sta velikost učinka in Bayesov sklep za potrditev alternativne hipoteze. Za razliko od NHST polistohastično statistično sklepanje nadzoruje napako tipa I (p-vrednost) in želi optimizirati potrditev dokazov brez povečanja tveganja napak tipa II.
Bayesov sklep, velikost učinka, NHST, p-vrednost, polistohastično, družboslovje, statistično sklepanje.
Avtorske pravice (c) 2025 Sinisa Opic https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Duhovnost otrok v družinah in tistih v institucionalni oskrbi
Namen raziskave je bil preučiti razlike v duhovnosti otrok, ki živijo v institucionalnem varstvu, in otrok, ki odraščajo v družinah. Z metodo parov so bili v vzorec vključeni otroci z vedenjskimi težavami, ki so uporabniki institucionalnega varstva, ter otroci iz družin, ki so jim po sociodemografskih spremenljivkah enakovredni. Z uporabo mešane metodologije (lestvica duhovne občutljivosti in vprašalniki Santa Clara ter interpretativna fenomenološka analiza in tematska analiza intervjujev) so rezultati pokazali razlike v razumevanju duhovnosti med tema dvema skupinama. Otroci iz institucionalnega varstva so dosegli višje rezultate na vprašalnikih o duhovnosti, kvalitativna metodologija pa je pokazala večjo stopnjo sočutja do bližnjih oseb ter globlji odnos s transcendentnim.
duhovnost, metoda parov, institucionalno varstvo, otroci, mešana metodologija.
Avtorske pravice (c) 2025 Goran Kardum, Ante Grčič, Marina Marina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pojmovanja profesionalnega razvoja med vzgojitelji – njihova povezava z motivi izbire poklica in s poklicnim zadovoljstvom
V prispevku nas zanimajo vzgojiteljeva pojmovanja profesionalnega razvoja v povezavi z motivi za izbiro poklica in poklicnim zadovoljstvom. Rezultati raziskave med 145 slovenskimi vzgojitelji kažejo, da v povprečju pozitivno pojmujejo profesionalni razvoj, a je upoštevanje vidika pomena učenja in poglobljene refleksije v tem pojmovanju odvisno od motivov za izbiro poklica, ob celovitejšem pojmovanju profesionalnega razvoja pa tudi pogosteje razmišljajo o zapustitvi poklica. Izsledki raziskave potrjujejo potrebo po boljši pripoznavi potreb vzgojiteljev in njihovih ovirah na delovnem mestu.
profesionalni razvoj, pojmovanja profesionalnega razvoja, motivi za izbiro poklica, poklicno zadovoljstvo, vzgojitelji.
Avtorske pravice (c) 2025 Mojca Žveglič Mihelič, Milena Valenčič Zuljan, Romina Plešec Gasparič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vpliv vključevanja sodobnih likovnih praks v pouk likovne umetnosti na likovnooblikovni razvoj osmošolcev
Znano je, da lahko različni dejavniki pozitivno vplivajo na likovni razvoj pri učencih, vendar pa še ni raziskano, ali lahko nanj pozitivno vpliva tudi sodobna likovna umetnost. Predvsem zato, ker je večplastna in kompleksna za razumevanje, se na tem mestu utemeljeno pojavlja vprašanje, ali jo lahko z namenom pozitivnega vplivanja na razvoj likovnih sposobnosti vključujejo učitelji v enaki meri in obsegu kot druge vsebine likovne umetnosti. Zato v prispevku predstavljamo rezultate pedagoškega eksperimenta, s katerim smo preverjali vpliv vključevanja sodobnih umetniških praks na razvoj likovnooblikovnih sposobnosti osmošolcev (N = 121). Z raziskavo smo uspeli dokazati, da vključevanje sodobnih umetniških praks v pouk likovne umetnosti pozitivno vpliva na likovnooblikovni razvoj osmošolcev.
sodobna likovna umetnost, pouk likovne umetnosti, likovni razvoj, likovnooblikovne sposobnosti.
Avtorske pravice (c) 2025 Katja Kozjek Varl, Jerneja Herzog https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Inkluzivnost in pravičnost poklicnega strokovnega izobraževanja
Pred dvema desetletjema je bil oblikovan indeks inkluzije, ki jo opredeli na treh ravneh (to so politika, kultura in praksa) in je povezan z večdimenzionalnim razumevanjem pravičnosti, ki pravično prerazporeditev dopolni s pripoznanjem, zastopanostjo in soodvisnostjo, kar je predstavljeno v članku. Raziskava temelji na analizi odgovorov učiteljev, svetovalnih delavcev in ravnateljev poklicnih in strokovnih šol. Glavno vprašanje je, kako se inkluzija in pravičnost udejanjata v poklicnih in strokovnih šolah. V najvišji meri se udejanja redistributivna pravičnost, sledi soodvisnost, zastopanost in pripoznanje pa sta ovrednotena nižje. Ugotovitve zahtevajo premislek o trenutni inkluzivnosti in pravičnosti vzgojno-izobraževalnega sistema na ravni poklicnega in strokovnega izobraževanja.
inclusivity and equity, redistribution, recognition, representation, relational justice.
Avtorske pravice (c) 2025 Katj Jeznik, Nina Kristl https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Preprečevanje poškodb v predšolskem in osnovnošolskem izobraževanju: analiza perspektiv in strokovnega znanja učiteljev
V članku je predstavljena raziskava, osredinjena na pedagoško osebje ter vpliv njihovega poučevanja varnosti in zdravja pri delu (VZD) na učence v predšolskem in osnovnošolskem izobraževanju. Leta 2021 je bila izvedena anketna raziskava med 227 učitelji enajstih predšolskih izobraževalnih ustanov in osnovnih šol, v Pragi na Češkem. Učitelji predšolskih otrok so se ocenili kot bolj usposobljeni za področje VZD kot učitelji osnovnošolskega izobraževanja, čeprav so imeli predšolski otroci večjo stopnjo poškodb. Pogostejše usposabljanje na področju VZD ni vplivalo na samooceno učiteljev, zmanjšalo pa je stopnjo poškodb otrok, zlasti če je bilo opravljeno več kot enkrat letno.
pojavnst poškodb, predšolska vzgoja in osnovna šola, preprečevanje poškodb pri otrocih, učitelji, varnost in zdravje pri delu.
Avtorske pravice (c) 2025 Barbora Loudová Stralczynská, Kateřina Chroustová, Martin Bílek, Vlastimil Chytrý, Tereza Krčmářová, Jana Krátká https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Umetniški portfelji v začetnem izobraževanju vzgojiteljev predšolskih otrok kot sredstvo pridobivanja strokovnih kompetenc in reflektivne prakse
V raziskavi smo preučevali umetniške portfelje študentov drugega letnika dodiplomskega študija zgodnjega in predšolskega izobraževanja na Pedagoški fakulteti v Zagrebu ter njihovo refleksijo o lastnih umetniških delih. Cilj je bil ugotoviti, kako študenti doživljajo, reflektirajo in interpretirajo proces svojega ustvarjalnega dela. Z refleksijo študenti pridobivajo globlje razumevanje likovnega izražanja ter izpopolnjujejo sposobnost načrtovanja in vrednotenja likovnih dejavnosti za izvajanje v prihodnjem delu z otroki. Rezultati kažejo, da študenti, katerih refleksije o lastnih umetniških delih v portfeljih so podrobnejše, izkazujejo višjo raven samozavedanja, ustvarjalnosti in pedagoških kompetenc.
refleksija, likovno izobraževanje, portfelji, vzgojitelj predšolskih otrok, strokovne kompetenc.
Avtorske pravice (c) 2025 Marijana Županić Benić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Interdisciplinarni pristop v osnovnem izobraževanju: animirani filmi kot orodje za medkulturno ozaveščanje
V prispevku predstavljamo rezultate študije o učinkovitosti animiranih filmov v osnovnošolskem izobraževanju za krepitev medkulturne zavesti. Preučevali smo, kako lahko animirani filmi razširijo perspektive mladih učencev na različne kulturne prakse, vrednote in tradicije, ter identificirali dejavnike, ki vplivajo na obdelavo informacij v zapletenih medkulturnih kontekstih. S triangulacijo smo zbrali in analizirali podatke 20 osnovnošolcev (starih 8–11 let). V študiji smo za sledenje očem uporabljali očala Tobii Pro Glasses 3, dopolnjena z vprašalnikom za podporo ugotovitvam sledenja očem. Analiza je pokazala, da lahko vključevanje kulturnospecifičnih konceptov iz animiranih filmov učinkovito poveča medkulturno zavest v interdisciplinarnem izobraževanju.
Avtorske pravice (c) 2025 Loreta Huber https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Razlike v motivaciji za prevzemanje različnih delovnih vlog glede na spol – ravnatelj/ravnateljica
V prispevku preučujemo značilnosti razlik med spoloma v delovni motivaciji za prevzemanje različnih delovnih vlog, ki jih ravnatelji/ravnateljice prevzamejo pri vsakdanjem delu na Hrvaškem. Z uporabo uveljavljene teorije samoodločanja (angl. SDT – self-determination theory) preučujemo ne le intenzivnost motivacije ravnateljev/ ravnateljic, ampak tudi njeno kakovost, in sicer z uporabo lestvice delovne motivacije za ravnatelje/ravnateljice šol, tj. raziskovalnega instrumenta WRMS – SP (angl. Work Role Motivation Scale for School Principals). Naše raziskave na podlagi spola vodij kažejo pomembne implikacije pri prepoznavanju podobnosti v tipih motivacije kot potrditev, da se tako moški kot ženske dojemajo kot učinkoviti/učinkovite vodje v kompleksni delovni vlogi in današnjih izzivih v šolah.
Avtorske pravice (c) 2025 Igor Nikičić, Rahaela Varga https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Razvoj in predhodna validacija vprašalnika o aktivnem državljanstvu: nizozemsko-flamska in grška različica
Namen študije je bil razviti vprašalnik za ocenjevanje učiteljevih praks, pedagoškega znanja in šolskih praks, povezanih z aktivnim državljanstvom, v meddržavni študiji. Prvi osnutek vprašalnika o aktivnem državljanstvu (angl. Active Citizen Compass – ACC) v angleščini je pregledala skupina strokovnjakov. Vprašalnik je bil preveden v nizozemščino in grščino ter preizkušen glede dvoumnosti, jasnosti in prijaznosti do uporabnika. Nato sta bili nizozemsko-flamska in grška različica pilotno testirani pri 54 učiteljih iz Flandrije in 63 učiteljih iz Grčije. Podatki o zanesljivosti in veljavnosti kažejo, da sta lestvici ACC v nizozemščini in grščini zanesljivo in veljavno merilo aktivnega državljanstva v šolah.
aktivno državljanstvo, vprašalnik, validacija, učitelji, šole.
Avtorske pravice (c) 2025 Vana Chiou, Oliver Holz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0