Pogostost izhajanja: dvakrat letno. Odgovorna urednica: Prof. dr. Dušica Pahor, dr. med. Znanstvena revija Acta medico–biotechnica je uradna znanstvenoraziskovalna strokovna revija Medicinske fakultete Univerze v Mariboru, Slovenija, ki je namenjena širšemu krogu bralcev, saj pokriva področje medicine in biotehnike. V njej objavljene prispevke pa strokovno recenzira mednarodni uredniški odbor. Indeksiranje: EBSCO, DKUM, COBISS, dLib, Ulrich's Periodical Directory Licenca: CC BY
Nagovor rektorja prof. dr. Zdravka Kačiča ob rektorjevem dnevu Univerze v Mariboru
Spoštovani gostje rektorji in prorektorji slovenskih univerz, spoštovana akademska skupnost Univerze v Mariboru: nagrajenke in nagrajenci, prorektorji, dekanice in dekani fakultet, zaslužni profesorji in upokojeni profesorji, učitelji, raziskovalci in strokovni sodelavci, študentke in študenti, gospe in gospodje! Letošnje leto je za Univerzo v Mariboru posebno, jubilejno leto. Pred 50 leti je bila dne 18. septembra 1975 »ob zvoku fanfar v zboru uglednih gostov in domačinov slovesno razglašena druga slovenska univerza«. Z današnjo slovesnostjo pričenjamo sklop celoletnega praznovanja 50. obletnice ustanovitve Univerze v Mariboru.
Avtorske pravice (c) 2025 Zdravko Kačič (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Comparative evaluation of fresh and freeze-dried 3D-printed wound dressings with Plantago major extract
Namen: Namen študije je bil pripraviti ekstrakt iz zeli širokolistnega trpotca ter oceniti njegovo varnost in vpliv na metabolno aktivnost (MA) fibroblastov v širokem razponu koncentracij. Poleg tega smo preučili učinek suhega in svežega 3D-tiskanega materiala za oskrbo ran (obloge) na fibroblastih, da bi bolje razumeli njegov potencial pri celjenju ran. Metode: Pripravili smo metanolni ekstrakt trpotca in testirali njegov vpliv na MA fibroblastov v širokem razponu koncentracij. S 3D tiskom smo izdelali obloge (sestavljene iz metilceluloze, alginata in nanofibrilirane celuloze) z vgrajenim ekstraktom ter preučili vpliv suhe in sveže obloge na MA fibroblastov in celjenje ran. Rezultati: Ekstrakt je bil varen pri koncentracijah 1–1.000 μg/mL, medtem ko je bil pri 10.000 μg/mL citotoksičen. MA fibroblastov se je povečevala do 1.000 μg/mL, nato je začela padati, kar nakazuje na hormetični učinek. Suha obloga je povečala MA fibroblastov na 1,2 v primerjavi s kontrolo (1) in svežo oblogo (0,99). Test zapiranja raze je pokazal, da obe oblogi podobno učinkovito podpirata migracijo/proliferacijo fibroblastov. Zaključki: Naši in vitro testi podpirajo tradicionalno uporabo širokolistnega trpotca pri celjenju ran in lahko predstavljajo osnovo za nadaljnje raziskave te rastline v kliničnih študijah.
Avtorske pravice (c) 2025 Laura Činč Ćurić, Uroš Maver, Tina Maver (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The application of computednanotomography in biomedical sciencesand medicine
Namen: Računalniška nanotomografija (nano-CT) je napredna slikovna tehnika, ki omogoča visoko ločljivo tridimenzionalno (3D) vizualizacijo na celični in subcelični ravni, ter tako bistveno presega zmogljivosti tradicionalnih tehnik računalniške tomografije (CT) in drugih slikovnih metod. Ta pregledni članek obravnava tehnološke novosti nano-CT, njegove trenutne zmogljivosti in potencialno vključitev v klinično medicino. Metode: Izvedli smo pregled novejše literature in študij s področja tehnologije nano-CT, s poudarkom na njegovi uporabi v biomedicinskih raziskavah ter potencialni integraciji v klinično prakso. Rezultati: Nano-CT se je izkazal kot zelo uporabna tehnika v različnih vejah medicine, vključno s kardiologijo, vaskularno medicino, nevrologijo, pulmologijo, onkologijo in zobozdravstvom. Omogoča edinstven vpogled v arhitekturo tkiv, celične podrobnosti in patološke procese, kar bistveno izboljšuje razumevanje bolezni in podpira napredek v diagnostiki, načrtovanju zdravljenja ter novih terapevtskih strategijah. Zaključki: Kljub izjemnemu potencialu na področju biomedicinskih raziskav je klinična uporaba nano-CT še vedno soočena z več izzivi, kot so omejitve v hitrosti slikanja, kontrastu mehkih tkiv, sevalni obremenitvi in velikosti vzorcev. Nadaljnje tehnološke inovacije, validacija s kliničnimi študijami ter razvoj multimodalnih slikovnih pristopov so nujni za uspešno integracijo nano-CT v rutinsko medicinsko diagnostiko in personalizirano medicino.
Avtorske pravice (c) 2025 Jernej Vajda, Marko Milojević, Uroš Maver, Boštjan Vihar (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Management and treatment of children with chronic kidney disease
Kronična ledvična bolezen (KLB) je definirana kot motnja ledvične funkcije ali strukture, ki je prisotna več kot tri mesece, in ima pomemben vpliv na zdravje s tveganjem za postopno izgubo ledvične funkcije. Pred kratkim so bila objavljena nova priporočila o obravnavi bolnikov s KLB. Osnovna obravnava otrok s KLB vključuje spodbujanje zdravega življenjskega sloga, preprečevanje napredovanja KLB, zdravljenje zapletov KLB ter pripravo bolnika in njegove družine na nadomestno ledvično zdravljenje, ko je potrebno. Vzdrževanje zdravega življenjskega sloga vključuje natančno spremljanje ledvične funkcije in morebitnih zapletov, spremljanje rasti, prehrane, nevrološkega razvoja in krvnega tlaka. V okviru preprečevanja napredovanja KLB je pomembno zdravljenje osnovne bolezni, če je mogoče, ter preprečevanje nadaljnje akutne poškodbe ledvic. Dobro urejen krvni tlak in kontrola proteinurije dokazano upočasnjujeta napredovanje ledvične bolezni pri otrocih in sta zato življenjskega pomena. KLB pomembno vpliva na kakovost življenja otroka in njegove družine. Celostna obravnava otroka vključuje obravnavo v multidisciplinarnem timu, ki deluje proaktivno.
Avtorske pravice (c) 2025 Mirjam Močnik, Nataša Marčun Varda (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Management of newborns with congenital heart defects in Northeast Slovenia: a single-center retrospective study
Namen: Primerjati epidemiološke in klinične lastnosti med bolniki s kritičnimi in nekritičnimi prirojenimi srčnimi napakami (PSN), ob tem pa primerjati še stopnjo prepoznave PSN, čas ukrepanja in izide zdravljenja z obstoječimi podatki iz literature. Metode: Izvedli smo retrospektivno opazovalno raziskavo novorojenčkov s PSN, ki so se rodili v porodnišnici Univerzitetnega kliničnega centra Maribor od leta 2018 do konca leta 2022, kar je skupno 353 bolnikov. Podatki so bili zbrani iz podatkovne zbirke zdravstvene obravnave bolnikov Univerzitetnega kliničnega centra Maribor in iz osebnih kartotek bolnikov. Primerjali smo lastnosti mater in otrok med skupino kritičnih in nekritičnih PSN ter čas prepoznave PSN, vrsto zdravljenja in izide zdravljenja glede na podatke iz literature. Rezultati: Skupna incidenca kritičnih PSN je bila 1,75/1.000 živorojenih otrok in incidenca pomembnih PSN 4,4/1.000 živorojenih otrok. Genetske nepravilnosti so bile najdene pri 21,4 % (n = 3) otrok s kritičnimi PSN. Kritične PSN so bile prepoznane pred odpustom iz porodnišnice v 85,7 % (n = 12), po odpustu iz porodnišnice pa v 14,3 % (n = 2). Vse kritične PSN so bile prepoznane na podlagi klinične slike in potrjene z ultrazvokom srca, nobena kritična PSN ni bila prepoznana na podlagi presejalnega testa s pulzno oksimetrijo. 27,5 % (n = 97) nosečnic, ki so rodile otroka s PSN, je imelo nosečnostno sladkorno bolezen. Zaključek: Obravnava novorojenčkov s PSN zahteva ustrezno izobražen multidisciplinarni zdravstveni tim, saj zgodnja prepoznava zmanjšuje obolevnost in umrljivost otrok s PSN. Večina PSN je prepoznanih na podlagi klinične slike in potrjenih z ultrazvokom srca. Stopnja prepoznave PSN je zadovoljiva, kljub temu pa še vedno nekaj novorojenčkov s kritičnimi PSN ob odpustu iz porodnišnice ostane neprepoznanih. Delež neprepoznanih kritičnih PSN bi se lahko še povečal, v kolikor se bo nadaljeval trend zgodnjega odpusta novorojenčkov iz porodnišnice.
Avtorske pravice (c) 2025 Teja Senekovič Kojc, Tjaša Barbič, Mirjana Miksić✝ (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Validation of the Slovenian version of the Patient-Practitioner Orientation Scale – PPOS
Namen: Koncept zdravstvene oskrbe, ki pacienta postavlja v središče, se je razvil v zadnjih desetletjih. Nov pristop, imenovan oskrba, usmerjen na pacienta, poudarja pomen razumevanja in upoštevanja individualnih potreb, vrednot in želja pacienta ter spodbuja aktivno sodelovanje med pacientom in zdravstvenimi delavci na vseh ravneh. Ta pristop vključuje skrb za psihološke, socialne in duhovne potrebe pacientov. Za merjenje oskrbe, usmerjene na pacienta, je bilo razvitih več vprašalnikov, med katerimi je pogosto uporabljen Krupatov vprašalnik Patient-Practitioner Orientation Scale (PPOS). Metode: Raziskava validacije vprašalnika PPOS je bila izvedena v več fazah. Prevod PPOS lestvice je potekal v skladu s priporočili Svetovne zdravstvene organizacije in smernicami International Society for Pharmacoeconomics and Outcomes Research (ISPOR). Postopek je vključeval naslednje: prevod vprašalnika v slovenski jezik s strani dveh neodvisnih raziskovalcev, pregled in uskladitev prevodov s strani strokovnjakov, povratni prevod vprašalnika v angleščino in kulturološko preverjanje ustreznosti vprašalnika. Vprašalnik je bil poslan na e-naslove zdravnikov družinske medicine, ki so sodelovali v raziskavi. Sledila je eksploratorna faktorska analiza podatkov in preverjanje notranje skladnosti lestvice. Rezultati: Vprašalnik je izpolnilo 112 zdravnikov družinske medicine različnih starosti, delovnih okolij in velikosti ambulant. Kriteriju „v pacienta usmerjen“ sta zadostili v vprašalniku samo postavki 9 in 13. „Zmerna usmerjenost v pacienta“ se je pokazala v postavki 17. Vse ostale postavke so izpolnile kriterij „usmerjenosti v zdravnika“. Z eksploratorno faktorsko analizo so bili ugotovljeni štirje faktorji lestvice – za vsakega od teh je bila preverjena zanesljivost. Izračun Cronbach alpha je prikazal sprejemljivo notranjo skladnost za celotni vprašalnik (0,724), prav tako za faktor 1 (0,709) in faktor 2 (0,688), pri drugih dveh faktorjih pa nizko notranjo skladnost (faktor 3 = 0,437, faktor 4 = 0,437). Pri dveh je izračun Cronbach alpha prikazal sprejemljivo notranjo skladnost (faktor 1 = 0,709, faktor 2 = 0,688), pri drugih dveh pa nizko (faktor 3 = 0,437, faktor 4 = 0,437). Zaključek: Analiza rezultatov je pokazala pretežno usmerjenost v zdravnika. Validacijski postopek je pokazal, da slovenski prevod vprašalnika v trenutni obliki za uporabo ni primeren. Potrebne so nadaljnje prilagoditve in dodatna validacija, da bi bil vprašalnik ustrezno orodje za oceno oskrbe, usmerjene na pacienta, v slovenskem okolju.
Patient-Practitioner Orientation Scale (PPOS)
Avtorske pravice (c) 2025 Ksenija Tušek Bunc (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Catheter-directed thrombolytic therapy for lowerextremity deep vein thrombosis: a case report
Globoka venska tromboza spodnjih okončin je pogost razlog za obravnavo bolnika v urgentni ambulanti. Kljub temu so napredovale oblike globoke venske tromboze redke (npr. phlegmasia cerulea dolens). Lokalna katetrska tromboliza velja za terapijo izbora pri zdravljenju napredovalih oblik globoke venske tromboze, kot je phlegmasia cerulea dolens. V članku bomo predstavili prvi primer tovrstnega zdravljenja v Univerzitetnem kliničnem centru Maribor (UKC Maribor).
globoka venska tromboza; lokalna usmerjena tromboliza; perkutano interventno zdravljenje; phlegmasia cerulea dolens
Avtorske pravice (c) 2022 Aja Pajnik Snoj, Andrej Markota https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Modern technologies enable treatment planning and the fabrication of clear aligners for the correction of misaligned teeth
Namen: Namen prispevka je predstaviti možnost poravnave zob z estetskimi prozornimi opornicami, ki jo omogoča tehnologija, v celoti izvedena v Sloveniji. Poročilo o primeru: 34-letni pacient je obiskal specialistično ambulanto zaradi nepravilnega položaja zob v spodnji čeljustnici. Cilj zdravljenja je bil poravnati zobe v spodnjem zobnem loku z uporabo prozornih opornic, izdelanih v Sloveniji. Postopek smo začeli s kakovostnim odtisom za delovni model. Delovni model smo skenirali in tako v računalniku ustvarili 3D različico pacientovih zobnih lokov in griza. S pomočjo programske opreme smo izdelali 3D navidezni model in na njem zobe premaknili v želen (optimalen) položaj, ki naj bi ga dosegli z opornicami. Opornice smo izdelali iz termoplastičnega materiala (poliuretan) s termo-formiranjem, in sicer s pomočjo modela, izdelanega z laserskim sintranjem. Pacient je prejel navodila o 22-urni dnevni nošnji, vsako opornico zamenja po 2 tednih. Obravnava je trajala 6 mesecev. Ob koncu zdravljenja je bil nameščen fiksni retencijski lok za stabilizacijo in preprečitev recidiva. Pacient je z rezultatom bil zelo zadovoljen. Dve leti po zaključenem zdravljenju stanje ostaja nespremenjeno in stabilno. Zaključek: Zdravljenje s prozornimi opornicami je v primerjavi s klasičnimi fiksnimi aparati snemljiva tehnika, ki zagotavlja boljšo estetiko, večje udobje, omogoča boljše vzdrževanje higiene.
prozorne opornice, poravnava zob, digitalizacija, dodajalna tehnologija
Avtorske pravice (c) 2022 Anita Fekonja, Nejc Rošer, Igor Drstvenšek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Hemorrhagic stroke in children: A case report
Namen: Namen prispevka je predstaviti klinični primer hemoragične kapi pri otroku. Prikaz primera: V kliničnem primeru predstavljamo 13-letnega otroka s hemoragično kapjo, ki je bila posledica spontane krvavitve iz prirojene arteriovenske malformacije možganskih žil. Zaključek: Čeprav je možganska kap redka bolezen pri otrocih, je pomemben vzrok za težke okvare in smrt otrok. Natančen, kliničen nevrološki pregled ter slikovna diagnostika so ključni pri prepoznavanju in zdravljenju arteriovenskih malformacij. Te so najpomembnejši vzrok za hemoragično kap pri otrocih, ki lahko ogrozijo otrokovo življenje.
hemoragična kap, arteriovenska malformacija, zdravljenje
Avtorske pravice (c) 2022 Tanja Dukić Vuković, Mirjana Miksić, Tomaž Šeruga, Janez Ravnik https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Systemic risk factors in patients younger than 50 years with retinal vein occlusionsl
Namen: Predstaviti dejavnike tveganja pri bolnikih, mlajših od 50 let, z zaporo mrežnične vene (RVO). Metode: Opravljena je bila retrospektivna analiza medicinske dokumentacije bolnikov z zaporo mrežnične vene od januarja 2015 do decembra 2020. Bolniki so bili mlajši od 50 let. Preučili smo podatke o sistemskih in očesnih obolenjih, zdravilih, trombofiliji ali hiperviskoznem sindromu in vaskulitisih. Vsi bolniki so imeli opravljen očesni in sistemski pregled, vključno z določitvijo testov trombofilije. Rezultati: V raziskavo je bilo zajetih 20 bolnikov (22 oči), od tega je bilo 15 moških (71 %) in 6 žensk (29 %). Povprečna starost bolnikov je bila 42 let. Pri 12 očeh (60 %) je bila ugotovljena zapora centralne mrežnične vene (CRVO), pri 10 očeh (40 %) pa zapora veje mrežnične vene (BRVO). Dva bolnika sta imela obojestransko BRVO. Arterijska hipertenzija je bila ugotovljena pri 8 bolnikih (38 %), sladkorna bolezen pri 2 bolnikih (9,5 %) in dislipidemija pri 11 bolnikih (52 %). Pri eni bolnici (5 %) je bila ugotovljena mutacija faktorja V Leiden. Pri 2 bolnikih z RVO sta bili diagnosticirani Behcetova (5 %) in Ealesova bolezen (5 %). 2 bolnika (10 %) sta imela pridružen pigmentni glavkom. Več dejavnikov tveganja je bilo prisotnih pri 10 bolnikih (48 %), medtem ko 4 bolniki niso imeli dejavnika tveganja (19 %). Zaključek: Najpogostejši dejavnik tveganja v naši raziskavi je bila dislipidemija. Trombofilija je bila ugotovljena le pri eni bolnici s CRVO. Pri mlajših bolnikih z RVO je pomembno pozorno preučiti dejavnike tveganja.
zapora mrežnične vene, dejavnik tveganja, dislipidemija, trombofilija
Avtorske pravice (c) 2022 Katja Kuhta, Katarina Petelin, Matejka Masten, Nina Košič Knez, Dušica Pahor https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Achievements in surgical treatment for colorectal liver metastases from 2000 until 2020
Namen: Rak debelega črevesa in danke (RDČD) je v svetovnem merilu tretja najpogostejša maligna bolezen in najpogosteje zaseva v jetra. Namen raziskave je predstaviti možnosti kirurškega zdravljenja jetrnih zasevkov in rezultate zdravljenja. Metode: Opravili smo retrospektivni pregled prospektivno vodene datoteke resekcij jetrnih zasevkov RDČD na Kliničnem oddelku za abdominalno in splošno kirurgijo Univerzitetnega kliničnega centra Maribor. Raziskava temelji na principu pristopa k zdravljenju z namenom ozdravitve. Analizirali smo število posegov, ponovne posege, zaplete in preživetje. Rezultati: Od januarja 2000 do decembra 2020 je bilo izvedenih 631 kirurških posegov zaradi jetrnih zasevkov RDČD. 352 (74,4 %) bolnikov je bolnikov več kot enega. Resekcij jeter je bilo 541 (85,7 %), in sicer 389 manjših in 152 velikih resekcij. Radiofrekvenčno ablacijo smo opravili v 61 (9,7 %) in eksploracijo v 29 (4,6 %) primerih. Ponovnih posegov je bilo 138 (21,9 %). Hudi zapleti (stopnja ≥ 3a po klasifikaciji Clavien-Dindo) so se pojavili po 84 (13,3 %) posegih. 90-dnevna pooperativna smrtnost je znašala 3,8 %. Mediano preživetje pri seštevku 0 v Clinical Risk Score je 69 mesecev; 5- in 10-letni preživetji sta 57-% oziroma 38-%. Zaključek: Kirurška odstranitev jetrnih zasevkov v celoti in ugodni prognostični dejavniki omogočajo dolgoročno preživetje bolnikov z jetrnimi zasevki RDČD.
rak debelega črevesa in danke, jetrni zasevki, hepatektomija, preživetje
Avtorske pravice (c) 2022 Irena Plahuta, Tomislav Magdalenić, Špela Turk, Stojan Potrč, Arpad Ivanecz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Effects of differential time and difficulty weighting on the improvement of OSCE quality metrics
Namen: Objektivni strukturirani klinični izpit (OSKI) je postal vodilna metoda za ocenjevanje izvedbe kliničnih veščin. Njegova pogosta težava je neskladje med oceno na ocenjevalnem obrazcu in splošno oceno ocenjevalca. V preteklosti neskladij niso uspešno reševali z obteževanjem posameznih korakov. Sistematičnega diferencialnega obteževanja, ki podeljuje točke glede na izračun časovnih in težavnostnih uteži, še niso raziskali. Namen študije je bil: a) tvoriti formule za izračun težavnostnih in časovnih uteži, b) tvoriti eksperimentalni obrazec z upoštevanjem izračunanih uteži in c) oceniti uspešnost metode pri izboljšanju kazalnikov kakovosti OSKI. Metode: Najprej smo tvorili formule za izračun časovnih in težavnostih uteži posameznih korakov. Nato smo s pomočjo uteži obtežili posamezni korak v eksperimentalnem obrazcu. Kontrolni obrazec so neodvisno od raziskave obtežili klinični mentorji. Uspešnost obrazcev smo preverili med rednim izpitom OSKI za študente 3. letnika. Študente (n = 55) je z obema ocenjevalnima obrazcema in splošnim obrazcem ocenilo deset ocenjevalcev. Rezultate smo analizirali s t-testom za odvisna vzorca, enostavno linearno regresijo in psihometričnim testiranjem. Rezultati: V primerjavi s kontrolnim obrazcem smo na eksperimentalnem obrazcu ugotovili višjo povezavo med oceno na ocenjevalnem obrazcu in splošno oceno (r = 0,622, p < 0,001 vs. r = 0,496, p < 0,001) in pomembno nižje rezultate (p < 0,001). Zaključek: Ugotovili smo, da diferencialno obteževanje korakov s časovnimi in težavnostnimi utežmi lahko izboljša kazalnike kakovosti OSKI in zmanjša neskladje med oceno na ocenjevalnem obrazcu in splošno oceno.
OSKI, klinične veščine, ocenjevanje vrstnikov, merjenje kakovosti, obteževanje, osamelci
Avtorske pravice (c) 2022 Matic Mihevc, Klara Masnik, Tadej Petreski, Nejc Pulko, Sebastjan Bevc https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Clinical manifestaions of renal disease in patients with tuberous sclerosis complex at University Medical Centre Maribor
Namen: Tuberozna skleroza je avtosomno dominantni nevrokutani sindrom, ki prizadene približno 1/6.000–10.000 ljudi. Klinična slika se s starostjo spreminja, saj so pri različnih starostih prisotni različni klinični znaki. Ledvična prizadetost je prisotna pri 48–80 %, in sicer v obliki angiomiolipomov, ledvičnih cist ali ledvičnega karcinoma. Namen naše raziskave je bil pregled kliničnih manifestacij pri bolnikih s tuberozno sklerozo, obravnavanih znotraj Univerzitetnega kliničnega centra (UKC) Maribor v zadnjih desetih letih, in opredelitev števila tistih, ki imajo ledvično prizadetost. Metode: Pregledali smo kartoteke bolnikov, ki so vodeni v UKC Maribor z diagnozo tuberozna skleroza (MKB– Q85.1). Iz medicinskih zapisov smo razbrali njihove antropometrične meritve, starost ob diagnozi, laboratorijske izvide, slikovne preiskave in morebitne rezultate genetskega testiranja ter trenutni režim zdravljenja. Rezultati: V naši kohorti je 13 bolnikov s tuberozno sklerozo, starih od 7 do 71 let, mediana starost je 16 let, povprečje 25,2 (14,6; 35,9). 92 % (12) ima kožno simptomatiko, ledvična prizadetost je prisotna pri 60 % naših bolnikov. 46 % ima angiomiolipome, 23 % ledvične ciste. Pomembnejše prizadetosti ledvične funkcije nimajo. Sistemsko terapijo z everolimusom prejemata dva bolnika, dva imata predpisan topični everolimus za kožne lezije. Genetsko testiranje je bilo opravljeno pri 7 bolnikih, pri 5 je bilo pozitivno. Zaključek: Rezultati potrjujejo pogosto prizadetost ledvic pri bolnikih s tuberozno sklerozo v naši kohorti, primerljivo z literaturo. Ker je kohorta sestavljena predvsem iz pediatričnih bolnikov, je ledvična funkcija dobra, zdravljenje pa redko nujno. Redno spremljanje in multidisciplinarna obravnava sta ključna za dolgoročno blaginjo bolnikov.
tuberozna skleroza, ledvice, angiomiolipomi, ciste ledvic
Avtorske pravice (c) 2022 Sonja Golob Jančič, Peter Gradišnik, Andreja Osterc Koprivšek, Albin Gačnik, Nataša Marčun Varda https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Risk factors for surgical site infection following craniotomy: a 10-year retrospective cohort study
Namen: Kraniotomija je osnovni nevrokirurški pristop, ki je povezan z zapleti, med katere spada okužba kirurške rane, za pojav katere so dejavniki tveganja še vedno nepopolno definirani. Namen raziskave je bil prepoznati dejavnike tveganja za pojav okužbe kirurške rane pri odraslih bolnikih, operiranih na Oddelku za nevrokirurgijo Univerzitetnega kliničnega centra v Mariboru. Metode: Izvedli smo retrospektivno kohortno študijo, v kateri smo analizirali podatke za obdobje od januarja 2009 do avgusta 2019. Primerjali smo podatke bolnikov, ki so razvili okužbo kirurške rane, s podatki tistih, ki okužbe niso razvili. 66 bolnikov je razvilo okužbo kirurške rane, v kontrolno skupino smo naključno uvrstili 70 bolnikov brez omenjene rane. V raziskavo smo vključili le bolnike, ki so po opravljeni elektivni kraniotomiji potrebovali kirurško zdravljenje okužene kirurške rane. Rezultati: Med 1192 bolniki, ki so v opazovanem obdobju imeli opravljeno kraniotomijo, je 66 (5,5 %) bolnikov razvilo okužbo kirurške rane. Najpogosteje je prišlo do razvoja osteomielitisa (66,7 %) in epiduralnega abscesa (63,6 %), najpogosteje izoliran povzročitelj pa je bil Propionibacterium acnes (54,5 %). V raziskavi so se kot dejavniki, povezani s pojavom okužbe kirurške rane, izkazali uporaba izdelka Surgicel® (p = 0,0019, Fisherjev natančni test), duralni nadomestki (p = 0,0028, Fisherjev natančni test), samolepilna dura (p = 0,0274, Fisherjev natančni test), zapiranje kože s šivi (p = 0,0001, Fisherjev natančni test), opravljena frontalna kraniotomija (p = 0,0328, Fisherjev natančni test) in pooperativno predpisovanje glukokortikoidov (p = 0,04, Fisherjev natančni test). Zaključek: Z našo študijo smo prepoznali določene dejavnike tveganja, povezane s pojavi okužbe kirurške rane, ki jih lahko odpravimo in tako znižamo pojavnost tovrstnega operativnega zapleta oz. zaplet hitreje prepoznamo.
kraniotomija, dejavniki tveganja,okužba kirurške rane
Avtorske pravice (c) 2022 Hojka Rowbottom, Borut Hribernik, Janez Ravnik https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ob zaključku študija medicine smo zaprisegli, da bomo spoštovali Hipokratovo prisego. To se do danes ni spremenilo. Tudi novi rodovi mladih zdravnikov zaprisežejo k spoštovanju njenih pravil. Ne vem, ali se zavedamo, da je vsebina Hipokratove prisege izjemno pomembna za vse zdravnike, saj določa in opredeljuje zdravniško poslanstvo. Hipokratova prisega je naš način življenja, razmišljanja in delovanja in zato vredna vsega spoštovanja. Sodobna medicina, ki je vedno bolj razčlovečena in profitno usmerjena, nas ne sme speljati na napačno pot. Tudi ne takrat, kadar bi zaradi morda dobre misli – v želji pomagati umirajočim – preslišali eno najvažnejših misli v Hipokratovi prisegi. To je, »da ne bom nikoli nikomur – tudi ko bi me prosil – zapisal smrtne droge ali ga z nasvetom napeljeval na tako misel«…. Ne vem, ali se zavedamo, kaj nam ta prisega zapoveduje, v kaj nas usmerja, vodi in nam olajša odločitve, ko nas morebitne skušnjave v vsakdanjem življenju vodijo na drugo, napačno pot. Koliko resnice je v tej prisegi, koliko misli, življenjskih usmeritev, ki izpolnijo poslanstvo vsakega zdravnika.
Avtorske pravice (c) 2022 Dušica Pahor https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Health-related quality of life in Slovenian pediatric and young adult patients with rare kidney diseases
Namen: Pacienti z redkimi boleznimi ledvic potrebujejo posebno zdravstveno obravnavo in neredko doživljenjsko zdravljenje. Pomemben aspekt je njihova kakovost življenja, na katero vplivajo številni dejavniki. V tej presečni študiji smo nameravali oceniti kakovost življenja otrok in mladih odraslih z redkimi ledvičnimi boleznimi, da bi lahko izboljšali njihovo oskrbo. Članek izhaja iz naše raziskovalne naloge »Kvaliteta življenja otrok z redkimi boleznimi ledvic in njihovo zdravljenje«, ki je 6. 12. 2024 prejela Dekanovo priznanje za študente. Metode: Študija je potekala pod vodstvom Klinike za pediatrijo Univerzitetnega kliničnega centra (UKC) Maribor in je vključila 2–25-letne bolnike z redkimi boleznimi ledvic iz registra ERKReg (angl. European Rare Kidney Disease Registry). Udeleženci oziroma njihovi starši so izpolnili standardiziran vprašalnik o kvaliteti življenja otrok (angl. PedsQL). Analizirali smo 69 vprašalnikov otrok in 58 vprašalnikov staršev. Rezultati so predstavljeni z deskriptivnimi metodami. Za določitev razlik v funkcioniranju med starostnimi skupinami smo uporabili Kruskal-Wallisov test in Dunnov post-hoc test z Bonferronijevo korekcijo. Odgovore staršev in otrok smo primerjali s pomočjo t-testa za parne vzorce. Rezultati: Otroci so skupno kakovost življenja ocenili z mediano 82,5 (IQR = 17,45), njihovi starši pa s 83,91 (IQR = 17,85), tj. od skupno 100 možnih točk. Mladostniki bolje funkcionirajo na socialnem področju kot mlajši otroci (H = 11,335; p = 0,023). Odgovori staršev se ujemajo z odgovori otrok na fizičnem (t = -0,354; p = 0,725), čustvenem (t = -0,574; p = 0,569), socialnem (t = 0,061; p = 0,951), šolskem (t = -0,271; p = 0,787) in skupnem področju (t = -0,765; p = 0,448). Zaključek: Udeleženci imajo dobro splošno kakovost življenja, kar poudarja pomen dosedanje in prihodnje multidisciplinarne oskrbe ter nadaljnjih intervencij za preprečevanje morebitnega poslabšanja.
Avtorske pravice (c) 2025 Nina Trstenjak, Nastja Zupanc, Nataša Marčun Varda (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Systemic food embolism in a case of atrio-esophageal fistula after alcohol ablation of the Marshall vein: A case report
Namen: Ablacijski poseg je pogosta metoda, ki se uporablja v zdravljenju simptomatskih pacientov s persistentno atrijsko fibrilacijo (AEF). Po tovrstnih posegih so opisani možni različni zapleti, najhujši med njimi je pojav atrio-ezofagealne fistule. Čeprav pride do AEF redko, je smrtnost tega zapleta visoka. Prepoznava AEF je težavna, zlasti med urgentno obravnavo zaradi nenadnega poslabšanja kliničnega stanja, saj je klinična slika AEF nespecifična in vključuje predvsem nenadno nastalo nevrološko simptomatiko zaradi zračne embolije ali embolije s hrano. Predstavitev primera Pri 46-letni ženski z anamnezo deset let trajajoče AEF je bila opravljena etanolna ablacija Marshalove vene in elektrokonverzija. Približno mesec dni po posegu je bila pacientka najdena nezavestna, in to z znaki desnostranske hemipareze. CT angiografija je pokazala okluzijo leve srednje cerebralne arterije brez jasno demarkiranih ishemičnih sprememb možganovine. Med trombektomijo je pričela pacientka nenadno bruhati kri, po opravljeni urgentni enzofagogastroskopiji je bila takoj prepeljana v operacijsko dvorano zaradi suma na rupturo požiralnika. Umrla je na operativni mizi. Obdukcija je potrdila diagnozo AEF z obsežno gastrointestinalno krvavitvijo in posledicami embolije s hrano. Predstavitev primera smo pripravili z namenom, da izboljšamo prepoznavanje klinične slike AEF po posegu etanolne ablacije za zdravljenje AF. Svetujemo aktivno spremljanje pacientov po tovrstnih posegih in pogostejše kontrolne preglede.
embolija s hrano, atrio-ezofagealna fistula, alkoholna ablacija, atrijska fibrilacija, opis primera
Avtorske pravice (c) 2024 Živa Ledinek, Marko Hojnik (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Patient Blood Management: Where Are We Now and What Should We Do?
Program »Skrb za bolnikovo kri« (angl. Patient Blood Management, PBM) temelji na interdisciplinarnem pristopu, osredotočenem na pacienta in je zasnovan kot niz ukrepov, ki temeljijo na treh stebrih: 1. celovito obvladovanje anemije; 2. zmanjšanje izgube krvi in optimizacija koagulacije perioperativno; 3. izkoristek in optimizacija bolnikove specifične fiziološke tolerance anemije. Zaradi učinkovitosti in varnosti tega pristopa ter dejstva, da zaradi anemije trpi več kot 30 % celotnega svetovnega prebivalstva, kar uničujoče vpliva na zdravje in gospodarstvo, je Svetovna zdravstvena organizacija leta 2021 izdala priporočilo o nujnosti uvedbe PBM programa. Stopnja izvajanja programa PBM se po evropskih državah razlikuje. Usmerjevalni odbor PBM programa za države Srednje in Vzhodne Evrope je letos dosegel soglasje v skladu s trenutnimi smernicami, ki naj bi zagotovilo minimalne bolnišnične standarde izvajanja PBM v teh državah. Prispevek definira trenutno stanje programa PBM in možnosti za perioperativno izvajanje glede na tri stebre PBM v UKC Maribor, kot drugi največji bolnišnici v Republiki Sloveniji skozi perspektivo anesteziologa in kliničnega farmakologa. Njegov namen je obvestiti bralce, zakaj je izvajanje PBM ključnega pomena, skupaj z dvigovanjem zavesti o nujnem ukrepanju zdravstvenih delavcev in oblasti v dobro naših bolnikov.
anemija pred posegom, transfuzija, izguba krvi, optimizacija koagulacije, pomanjkanje železa
Avtorske pravice (c) 2024 Miodrag Žunić (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Chitosan nanoparticles as potential antimicrobial coating
Namen: Namen študije je bil ugotoviti protimikrobno učinkovitost hitozanskih nanodelcev v primerjavi s hitozansko raztopino in sled temu njihovo učinkovito rabo na medicinskih tekstilnih materialih. Metode: Pripravljena je bila disperzija nanodelcev z različnim masnim deležem hitozana. Na osnovi rezultatov analiz določitve naboja in velikosti delcev, spremembe površinskega naboja (zeta potencial), prostih aminskih skupin (polielektrolitska titracija), morfologije in protimikrobnosti je bil najbolj optimalen sistem hitozanskih nanodelcev uporabljen za nanos na tekstilni material. Učinek nanosa disperzije nanodelcev v primerjavi z nanosom hitozanske raztopine je bil preverjen s testom protimikrobnosti ASTM E2149-01 z rabo Gram-pozitivne (Staphylococcus aureus) in Gram-negativne (Escherichia coli) bakterije ter glive (Candida albicans). Rezultati: Bolj učinkovit nanos hitozana je bil zaznan pri rabi nanodelcev zaradi njihove večje specifične površine in posledično dostopnosti hitozana, nanesenega tako na notranji kot zunanji strani funkcionaliziranega materiala. Sled temu se je nanos hitozanskih nanodelcev izkazal kot učinkovita protimikrobna zaščita napram vsem trem testiranim mikroorganizmom. Zaključki: Hitozanski nanos v obliki nanodelcev v primerjavi z raztopino nudi bolj uspešno protimikrobno zaščito in tako funkcionalizirani materiali ponazarjajo perspektivno uporabo na področju medicinskih tekstilnih izdelkov.
hitozan, nanodelci, protimikrobna aktivnost, premazi, medicinski tekstilni materiali
Avtorske pravice (c) 2024 Zdenka Peršin Fratnik, Uroš Maver, Metod Kolar, Olivera Šauperl, Lidija Fras Zemljič, Boštjan Vihar (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Molecular tissue markers integrated: A mathematical model approach to evaluating and predicting prostate cancer using molecular tissue markers
Namen: Standardni kriteriji za diagnozo raka prostate mnogokrat niso zadostni, da bi predvideli potek in izhod te pogoste bolezni. Vrednotenje molekularnih tkivnih označevalcev, še posebej tistih, ki označujejo apoptozo in proliferacijo, integrirani v matematični model, lahko pridonese k boljšemu razumevanju razvoja in patogeneze te bolezni; nadalje tudi k izboru oz. določitvi adekvatne terapije in bi odprlo tudi nove perspektive v iskanju novih terapij. Material in metode: Parafinske tkivne rezine vzorcev prostatektomije smo imunohistokemično pobarvali po protokolih za p54, bcl-2 in CD105. Razvili smo matematični model, ki vključuje vrednosti tkivnih označevalcev glede na njihove apoptotično/proliferativne značilnosti. Rezultate izražanja tkivnih označevalcev v matematičnem modelu smo korelirali s kliničnimi podatki bolnikov. Rezultati: V študiji se izkazuje oz. ugotavlja, da vrednosti tkivnih označevalcev bolje korelirajo s kliničnimi podatki, kadar jih uporabimo v matematični formuli, kot pa če jih uporabimo neodvisno.
matematični model, rak prostate, tkivni označevalec, p53, bcl-2, CD105
Avtorske pravice (c) 2024 Mihael Munda (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Perception of patient-centered care in three fertility clinics: influence of domestic or cross-border treatment and reimbursement policy
Uvod: Namen te študije je bil oceniti izkušnje bolnikov z oskrbo, osredotočeno na bolnika (PCC), na treh klinikah za zdravljenje neplodnosti glede na kritje stroškov zdravljenja in kraj, kjer so bili zdravljeni. Metode: Pari, ki so se zdravili z oploditvijo z biomedicinsko pomočjo (OBMP), so bili razdeljeni v tri skupine: (I) slovenski pacienti v zavarovalniškem programu, (II) tujci s samoplačniškim zdravljenjem v kliniki v tujini in (III) tujci s samoplačniškim zdravljenjem v kliniki v Mariboru. Izvirni vprašalnik Radboud University Patient Centredness Questionnaire on Infertility Treatment (PCQ-Infertility), preveden v jezike bolnikov, je bil posredovan 400 parom, izpolnilo ga je 78 % parov. Za vsako od treh skupin bolnikov so izračunani povprečni rezultati za področja in kazalnike na pacienta osredotočene obravnave (PCC). Ti podatki so nato uporabljeni pri analizi razlik v ocenah. Rezultati: Na splošno je ocena v zvezi s kompetencami osebja pokazala najvišjo točkovno vrzel v rezultatih (SDG) v skupini čezmejnih samoplačniških pacientov, medtem ko je imela najnižjo oceno domena organizacije zdravstvene oskrbe v skupini domačih pacientov iz zavarovalniškega programa. V celotni raziskavi je kazalnik o informacijah o morebitnih stranskih učinkih predpisanih zdravil pokazal najnižjo točkovno vrzel kazalnika (SDG), medtem ko se je najvišja SDG nanašala na stalnega terapevta, ki je vodil postopek in je lahko pacient kadar koli v stiku z njim. Zaključek: Rezultati niso pokazali, da način financiranja zdravljenja z OBMP vpliva na izkušnje bolnikov s PCC. Čeprav je bila usposobljenost članov tima visoko ocenjena, domači pacienti iz zavarovalniškega programa OBMP še vedno nimajo več pozitivnih izkušenj s PCC, povezanih z organizacijo zdravljenja.
zdravljenje z oploditvijo z biomedicinsko pomočjo, čezmejni pacienti, izkušnje pacientov z zdravljenjem, na paciente osredotočena oskrba, kakovost oskrbe
Avtorske pravice (c) 2024 Veljko Vlaisavljević, Borut Kovačič (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Subtotal petrosectomy in cochlear implantation
Glavna indikacija za subtotalno petrozektomijo (SP) pri kohlearni implantaciji je kronično vnetje srednjega ušesa z ali brez holesteatoma. Ob kroničnem otitisu sta pomembni indikaciji še malformacije notranjega ušesa z možnostjo likvoreje in anatomske nepravilnosti. Cilj posega je eliminacija vnetja iz operativne votline in varna vstavitev elektrode v notranje uho. Poseg smo v zadnjih 13 letih opravili pri 15 bolnikih s povprečno dobo sledenja 61 mesecev. Pri vseh je šlo za polno vstavitev elektrode in pri vseh je bila operativna votlina zapolnjena z abdominalnim maščevjem. Revizijo operativne votline smo opravili pri treh bolnikih, ohranili napravo in vsi bolniki še vedno lahko uporabljajo kohlearni implant. Subtotalna petrozektomija je varen poseg, ki zahteva sledenje bolnikov vsaj deset let po operaciji. Za uspeh operacije je ključna natančna kirurška tehnika, s katero odstranimo bolezen, sluznico in epitel iz srednjega ušesa, popolno zaprtje zunanjega sluhovoda in prekritje implanta.
subtotalna petrozektomija, kohlearna implantacija, kronični otitis, gluhota, malformacije notranjega ušesa
Avtorske pravice (c) 2024 Janez Rebol (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pancreas transplantation: indications, surgical technique, and clinical significance
Presaditev trebušne slinavke je zlati standard za zdravljenje ledvične odpovedi pri bolnikih s sladkorno boleznijo oz. pri bolnikih s sladkorno boleznijo, kjer kljub intenzivirani inzulinski terapiji ne uspemo preprečiti nastanka kroničnih zapletov sladkorne bolezni. Z napredkom kirurgije in novimi imunosupresivnimi zdravili je v zadnjih desetletjih prišlo do bistvenega izboljšanja preživetja bolnikov in presadkov ter povečane kakovosti življenja po presaditvi. Presaditev trebušne slinavke je danes metoda izbire, s katero nadomestimo endokrino funkcijo trebušne slinavke, vzpostavimo normoglikemijo in preprečimo nastanek sekundarnih zapletov sladkorne bolezni. Med presaditve trebušne slinavke prištevamo sočasno presaditev trebušne slinavke in ledvice, presaditev samo trebušne slinavke, presaditev dela trebušne slinavke ter presaditev otočkov trebušne slinavke. Enoletno preživetje bolnikov po presaditvi trebušne slinavke znaša 96 %, petletno pa 80 %. Preživetje je najbolj optimalno pri sočasni presaditvi trebušne slinavke in ledvice.
presaditev trebušne slinavke, sladkorna bolezen, normoglikemija, simultana presaditev trebušne slinavke in ledvic
Avtorske pravice (c) 2024 Gaja Hladnik, Vojko Flis (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
A narrative review of ADME testing platforms
Namen: V zadnjem času je bil dosežen pomemben napredek pri razvoju ADME (absorpcija, distribucija, metabolizem, ekskrecija) modelov, vendar izziv ostaja vzpostaviti platforme, ki bi zmanjšale testiranje na živalih in stroške raziskav. Naraščajoča pomembnost farmakokinetičnih interakcij poudarja potrebo po zanesljivih in ponovljivih ADME modelih, ki so vse bolj ključni za razvoj zdravil in zagotavljanje varnosti z željo po preprečevanju resnih kliničnih zapletov in hospitalizacije. Metode: Pregledna študija obravnava večorganske funkcijsko zasnovane ADME platforme in ocenjuje nedaven razvoj mikro-fizioloških sistemov (MPS), ki poudarek dajejo funkcionalni natančnosti. Osredotoča se na MPS modele, razvite za izboljšanje relevantnosti in vitro študij interakcij zdravil s poudarkom na ključnih funkcijah tkiv v primerjavi z natančno anatomsko reprodukcijo. Rezultati: Medtem ko so MPS modeli napredovali pri strukturnem posnemanju, pogosto primanjkuje funkcionalna natančnost, ki je ključna za natančno testiranje zdravil. Modeli, ki prednost dajejo funkcionalnosti pred kompleksnimi strukturnimi podrobnostmi, obetajo rezultate, ki so bolj relevantni za človeka in bi lahko ponudili alternativo testiranju na živalih. Zaključki: Da bi v celoti izkoristili potencial MPS v ADME študijah, je potreben premik fokusa od anatomske kompleksnosti k posnemanju ključnih funkcij tkiv. S tem, ko naslovimo trenutne omejitve v biomedicinskem inženirstvu, bomo podprli etične, znanstvene in regulativne cilje predkliničnih raziskav. Osredotočanje na funkcionalno natančnost omogoča, da MPS platforme premostijo vrzel med tradicionalnimi modeli in človeku relevantnimi sistemi, kar bo povečalo translacijsko vrednost ADME študij in prispevalo k učinkovitemu in etičnemu razvoju zdravil.
farmakokinetika, ADME, in vitro modeli, študije interakcij med zdravili, več-organski modeli
Avtorske pravice (c) 2024 Tina Maver, Boštjan Vihar, Uroš Maver (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uspeha si ne moremo želeti, ga iskati. Uspeh ni cilj, uspeh je posledica našega dela.
Dan Univerze v Mariboru, 12. 9. 2024 - Ob podelitvi letošnjih nagrad in priznanj ob Dnevu Univerze v Mariboru me je doletela prijetna dolžnost, da se v imenu vseh nagrajencev zahvalim. Med letošnjimi nagrajenci je bil tudi Nobelov nagrajenec za kemijo iz leta 2018, Sir Gregory Paul Winter, ki mu je Univerza v Mariboru podelila naziv častni doktor univerze, kar je ta dan še polepšalo ...
Avtorske pravice (c) 2024 Dušica Pahor (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Severe Varicella-Zoster virus pneumonia in a healthy young adult treated with acyclovir and extracorporeal membrane oxygenation: a case report
Namen: Okužba z virusom Varicella-zoster (VZV) je pogosta pri otrocih in običajno poteka benigno. Pri odraslih se lahko kaže kot huda primarna virusna pljučnica z akutno odpovedjo dihanja in ima veliko stopnjo smrtnosti. Prikaz primera: 32-letni, predhodno zdrav moški je obiskal Urgentni center z gripi podobnimi simptomi, brez kakršnegakoli izpuščaja. Tri dni kasneje se je vrnil z razširjenim kožnim izpuščajem in hudim sindromom akutne dihalne stiske, ki je zahteval intubacijo in mehansko ventilacijo. Potrdili smo primarno okužbo z VZV. Mehanska ventilacija ni bila zadostna, zato je bila uvedena venovenska zunajtelesna membranska oksigenacija. Poleg podpornih ukrepov je bil pacient zdravljen z intravenskim aciklovirjem. Med hospitalizacijo se je pojavilo več zapletov, in sicer hud cor pulmonale, kar je zahtevalo zdravljenje z dušikovim oksidom in milrinonom, diseminirana intravaskularna koagulacija, kar je zahtevalo menjavo zunajtelesne membrane, in ventilatorska pljučnica. Po 27 dneh je bil odpuščen domov. Zaključek: Klinični potek primarne okužbe z VZV je v odrasli dobi povezan s številnimi zapleti. Zgodnje prepoznavanje akutne odpovedi dihanja, ventilacijska podpora in zgodnja raba aciklovirja so ključni elementi zdravljenja pljučnice VZV.
Varicella-Zoster virus, pljučnica, zunajtelesna membranska oksigenacija, cor pulmonale, prikaz primera
Avtorske pravice (c) 2024 Luka Varda, Metin Omerović, Barbara Kit, Franc Svenšek, Jure Fluher, Iva Cestar, Martin Marinšek, Andrej Markota (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ventricular arrhythmias and cardiac arrest in aconitine poisoning: a case report
Akonitin je strupen alkaloid iz gomoljev preobjede Aconitum napellus, ki se po temeljitem procesiranju v tradicionalni kitajski medicini uporablja predvsem za lajšanje mišično-kostnih bolečin. V primeru neustrezne predelave ali zaužitja večje količine akonitinskega preparata se lahko pojavi zastrupitev. Zaradi specifične toksikodinamike akonitina se ob njegovi zastrupitvi pogosto pojavljajo ventrikularne motnje ritma, kot so ventrikularne ekstrasistole, ventrikularna tahikardija, ventrikularna fibrilacija in torsades de pointes. Ob zastrupitvi z akonitinom je potrebno zelo skrbno zdravljenje le-teh. V tem članku predstavljamo klinični primer ventrikularnih motenj ritma ob nenamerni zastrupitvi z akonitinom. Prikazan primer poudarja antiaritmično učinkovitost amiodarona pri zdravljenju z akonitinom sproženih ventrikularnih aritmij in je ob tem med prvimi v Evropi, ki opisuje ventrikularne aritmije ob zastrupitvi z akonitinom. Z opisanim primerom želimo zdravnike opozoriti na redke toksikološke vzroke malignih aritmij in jih v primeru etiološko nepojasnjene nenadne srčne smrti usmeriti k toksikološkemu testiranju.
prekatne aritmije, srčni zastoj, zastrupitev z akonitinom, oživljanje, amiodaron
Avtorske pravice (c) 2024 Nino Cmor, Gašper Razinger, Jure Fluher, Andrej Markota (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Acute pancreatitis in a patient with normal lipase: a case report
Članek obravnava redek primer pacienta z akutnim pankreatitisom ter normalnimi vrednostmi lipaze. Pacient je v urgentni center prišel zaradi bolečin v trebuhu ter povišane telesne temperature. Laboratorijske preiskave so pokazale akutni vnetni proces, vrednosti lipaze pa so bile normalne. Diagnoza akutnega pankreatitisa je bila postavljena s pomočjo CT preiskave abdomna, najverjetneje alkoholne etiologije zaradi povišanih vrednosti transferina z zmanjšanim deležem ogljikovih hidratov (CDT) pri pacientu. Zdravljenje je bilo konzervativno, z agresivnim nadomeščanjem tekočin, prehransko podporo ter empirično antibiotično terapijo, kar je vodilo v klinično izboljšanje. Primer poudarja pomembnost celovitega diagnostičnega pristopa pri obravnavi pacientov s pankreatitisom, ki presega le standardne biokemične označevalce.
pankreatitis, negativne vrednosti lipaze, alkoholizem, nekrozantni pankreatitis, konzervativno zdravljenje
Avtorske pravice (c) 2024 Tjaša Kitanovski, Andrej Grahek, Žan Garvas (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Supercritical fluids for the isolation and formulation of bioactive substances
Tehnologije, ki vključujejo pod- in nadkritične tekočine omogočajo pridobivanje novih izdelkov s posebnimi lastnostmi, ki so še posebej potrebni v farmacevtski industriji. Z uporabo pod- ali nadkritičnih tekočin kot procesnega orodja se lahko izognemo tudi zakonskim omejitvam glede ostankov topil in omejitvam rabe konvencionalnih topil, hkrati pa omogočimo nove postopke izdelave oz. procese, ki so okolju neškodljivi in so trajnostni. Ekstrakcija snovi iz rastlinskih materialov, njihovo oblikovanje in situ v izdelke s posebnimi lastnostmi, oblikovanje delcev, penjenje, nanašanje in sterilizacija so med aplikacijami superkritičnih tekočin deležni intenzivnih raziskav znanstvene javnosti. V tem preglednem prispevku podajamo trenutno stanje raziskav in aplikacij ter pričakovan prihodnji razvoj raziskav tehnologij pod- in nadkritičnih tekočin.
podkritične tekočine, nadkritične tekočine, ekstrakcija, mikronizacija, impregnacija, nanašanje, sterilizacija
Avtorske pravice (c) 2024 Maša Knez Marevci, Katja Andrina Kravanja, Željko Knez (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Use of the PRECLUDE® pericardial e-PTFE membrane in ophthalmology
Namen prispevka je obravnavati vsestransko rabo PRECLUDE® perikardialne e-PTFE membrane na področju oftalmologije. E-PTFE membrana je varna in učinkovita pri pokrivanju globokega ali perforiranega roženičnega ulkusa kot alternativna kirurška metoda. Predstavlja dodatno metodo izbora pokrivanja roženičnega defekta za ohranitev zrkla ali odložitev transplantacije roženice, kar je pomembno še posebej pri imunsko prizadetih bolnikih. Po odstranitvi membrane se lahko izvede za nekaj mesecev odložena penetrantna keratoplastika kot dokončna oblika zdravljenja, ki ima boljšo prognozo, kot je “a-chaud” keratoplastika. E-PTFE membrana se lahko uporablja po trabekulektomiji pri sekundarnih refraktornih glavkomih, še posebej po poškodbi, kjer je kljub operaciji intraokularni pritisk neurejen. Gre za novo dodatno obliko zdravljenja sekundarnih glavkomov. E-PTFE membrano lahko uporabimo v tistih primerih, kjer je tveganje uporabe antimetabolitov visoko. Naš nov kirurški pristop po trabekulektomiji je preprost in varen ter se lahko uporablja za izboljšanje filtracije pri vseh oblikah refraktornih glavkomov.
Avtorske pravice (c) 2024 Aneja Gorišek, Dušica Pahor (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0