Rastnost kuncev pri različno tvorjenih odstavitvenih skupinah - Sitar, Nejc; Škorjanc, Dejan; Prevolšek Povše, Maja; Skok, Janko (Agricultura Scientia, 2026)
Odstavitev je ključna faza reje kuncev in jo je potrebno primerno izvesti, da omogočimo dobro rast in klavno maso. Raziskav o odstavitvi kuncev, zlasti o metodah odstavitve (tj. različnih pristopih oblikovanja odstavitvenih skupin) in njihovem vplivu na prirejo, je malo. V naši raziskavi smo primerjali različne metode odstavitve v dveh rejskih okoljih (v hlevu in na prostem). Kunci so bili odstavljeni po eni izmed treh metod odstavitve: po telesni velikosti (skupina kuncev, izenačenih po telesni velikosti; n = 27), glede na izvorno gnezdo (skupina kuncev iz istega gnezda; n = 30) ali naključno (n = 57). Odstavitvene skupine s po tremi kunci so bile nameščene v žičnih kletkah. V obdobju 8 tednov, od odstavitve do zakola, smo spremljali telesno maso, dnevni prirast in koriščenje krme. Rezultati so pokazali vpliv rejskega okolja in metode odstavitve na večino preučevanih parametrov, interakcija med rejskim okoljem in metodami odstavitve pa je bila v celotnem poskusnem obdobju neznačilna. Z metodo ’po telesni velikosti’ in naključno metodo so kunci dosegli bistveno višjo končno telesno maso (2348 g proti 2263 g) kot kunci, odstavljeni z metodo ’po gnezdih’ (2168 g). Skladni s tem so bili tudi rezultati dnevnih prirastov, ki so znašali 27,2 g pri metodi ’po velikosti’, 25,7 g pri naključni metodi in 24,0 g pri metodi ’po gnezdih’ (p = 0,024). Kar se tiče vpliva rejskega okolja, so bili v hlevski reji boljši proizvodni rezultati, saj so imeli kunci, vzrejeni v hlevu višji povprečni dnevni prirast kot kunci, rejeni na prostem (27,2 g/dan oziroma 24,1 g/dan; p < 0,001), kar je rezultiralo v 15 % višji končni telesni masi (2345 g v hlevu, 2174 g na prostem, p < 0,001). Koriščenje krme je bilo v hlevski reji učinkovitejše (≈2.5) kot v reji na prostem (≈3,0; p < 0,001). Izkazalo se je, da je metoda odstavitve ’po velikosti’ ne glede na rejsko okolje (v hlevu ali na prostem) najučinkovitejša v smislu rastnosti in končne telesne mase. Kunci iz naključno oblikovanih odstavitvenih skupin in tisti iz skupin, oblikovanih ’po gnezdih’ so v hlevski reji dosegli boljše rezultate, pri čemer so kunci iz slednje (’po gnezdih’) dosegali slabše rastne rezultate v primerjavi s preostalima odstavitvenima metodama. Raziskava je torej pokazala, da pristop oblikovanja odstavitvnih skupin in rejsko okolje ključno vplivata na učinkovitost pitanja kuncev po odstavitvi in da bi ju morali rejci upoštevati pri odstavitvi mladičev.