Pogostost izhajanja: Dvakrat letno Odgovorni urednik: Maja Prevolnik Povše Revija Agricultura je posvečena napredku osnovnih in uporabnih znanj povezanih s kmetijskimi znanostmi. Objavlja znanstvena dela z naslednjih področij: živalstvo, rastlinska proizvodnja, mehanizacija kmetij, kmetijska poslopja, upravljanje zemljišč, kmetijska ekonomija, sociologija podeželja, ekologija, ohranjanje biotske raznovrstnosti, biotehnologija, mikrobiologija, fiziologija, pedologija in bioetika. Vključuje tudi članke, ki obravnavajo inovativne pedagoške metode, filozofijo izobraževanja ali rešitve učnih problemov v znanosti o življenju. Do leta 2016 so članki elektronske različice Agriculture objavljeni pod dovoljenjem "Brezplačno za branje". Nato revija sledi odprtemu dostopu in so članki objavljeni pod licenco Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivates 4.0 International Licence.
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru
Rastnost kuncev pri različno tvorjenih odstavitvenih skupinah
Odstavitev je ključna faza reje kuncev in jo je potrebno primerno izvesti, da omogočimo dobro rast in klavno maso. Raziskav o odstavitvi kuncev, zlasti o metodah odstavitve (tj. različnih pristopih oblikovanja odstavitvenih skupin) in njihovem vplivu na prirejo, je malo. V naši raziskavi smo primerjali različne metode odstavitve v dveh rejskih okoljih (v hlevu in na prostem). Kunci so bili odstavljeni po eni izmed treh metod odstavitve: po telesni velikosti (skupina kuncev, izenačenih po telesni velikosti; n = 27), glede na izvorno gnezdo (skupina kuncev iz istega gnezda; n = 30) ali naključno (n = 57). Odstavitvene skupine s po tremi kunci so bile nameščene v žičnih kletkah. V obdobju 8 tednov, od odstavitve do zakola, smo spremljali telesno maso, dnevni prirast in koriščenje krme. Rezultati so pokazali vpliv rejskega okolja in metode odstavitve na večino preučevanih parametrov, interakcija med rejskim okoljem in metodami odstavitve pa je bila v celotnem poskusnem obdobju neznačilna. Z metodo 'po telesni velikosti' in naključno metodo so kunci dosegli bistveno višjo končno telesno maso (2348 g proti 2263 g) kot kunci, odstavljeni z metodo 'po gnezdih' (2168 g). Skladni s tem so bili tudi rezultati dnevnih prirastov, ki so znašali 27,2 g pri metodi 'po velikosti', 25,7 g pri naključni metodi in 24,0 g pri metodi 'po gnezdih' (p = 0,024). Kar se tiče vpliva rejskega okolja, so bili v hlevski reji boljši proizvodni rezultati, saj so imeli kunci, vzrejeni v hlevu višji povprečni dnevni prirast kot kunci, rejeni na prostem (27,2 g/dan oziroma 24,1 g/dan; p < 0,001), kar je rezultiralo v 15 % višji končni telesni masi (2345 g v hlevu, 2174 g na prostem, p < 0,001). Koriščenje krme je bilo v hlevski reji učinkovitejše (≈2.5) kot v reji na prostem (≈3,0; p < 0,001). Izkazalo se je, da je metoda odstavitve 'po velikosti' ne glede na rejsko okolje (v hlevu ali na prostem) najučinkovitejša v smislu rastnosti in končne telesne mase. Kunci iz naključno oblikovanih odstavitvenih skupin in tisti iz skupin, oblikovanih 'po gnezdih' so v hlevski reji dosegli boljše rezultate, pri čemer so kunci iz slednje ('po gnezdih') dosegali slabše rastne rezultate v primerjavi s preostalima odstavitvenima metodama. Raziskava je torej pokazala, da pristop oblikovanja odstavitvnih skupin in rejsko okolje ključno vplivata na učinkovitost pitanja kuncev po odstavitvi in da bi ju morali rejci upoštevati pri odstavitvi mladičev.
Avtorske pravice (c) 2025 Nejc Sitar, Dejan Škorjanc, Maja Prevolšek Povše, Janko Skok https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Razumevanje izgub družin medonosne čebele (Apis mellifera): večfaktorska perspektiva
Čebele imajo ključno vlogo kot opraševalke kulturnih in divjih rastlin ter tako pomembno prispevajo k biotski raznovrstnosti. Čebelarstvo predstavlja pomembno gospodarsko in kmetijsko dejavnost. Čebelarji se soočajo s številnimi zunanjimi dejavniki, med katerimi so podnebne spremembe, intenzivna kmetijska pridelava, raba pesticidov ter visoka pojavnost bolezni medonosne čebele. Doslej izvedene raziskave so opredelile številne potencialne dejavnike, ki prispevajo k zmanjševanju populacije v družinah, zmanjšani vitalnosti ter k izgubam čebeljih družin. Ta pregledni članek povzema najpomembnejše dejavnike, ki vplivajo na medonosne čebele in njihovo zdravje. Med glavnimi vzroki izgube družin so škodljivci in povzročitelji bolezni, okoljski dejavniki, čebelarske prakse ter ostanki pesticidov. Zmanjševanje izgub družin medonosne čebele zahteva celosten pristop, ki upošteva večfaktorsko naravo problema. Usklajene strategije morajo upoštevati neposredne biološke grožnje, kot so paraziti in patogeni, kakor tudi posredne vplive, med katere sodijo okoljske spremembe, izpostavljenost pesticidom ter kakovost pašnih virov.
Avtorske pravice (c) 2025 Tamara Hribernik, Ernest Plemenitaš, Tjaša Pangerl, Aleš Gregorc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Uživanje flupiradifurona, piraklostrobina in fluksapiraksada spremeni vedenje pri Melipona scutellaris ter povzroča prezgodnjo smrtnost posameznih osebkov
Pesticidi se v brazilskem kmetijstvu pogosto uporabljajo za zaščito posevkov pred ciljnimi organizmi. Kljub temu pa je bilo dokazano, da njihova uporaba škoduje tudi koristnim žuželkam, kot so čebele. Glede na vrzel v znanju o učinkih pesticidov na žuželke, ki ne pripadajo rodu Apis in na pomen neželatih čebel za ekosisteme ter za pridelavo hrane za ljudi, smo si zadali cilj oceniti preživetje in vedenje vrste Melipona scutellaris po zaužitju aktivnih snovi flupiradifurona, piraklostrobina in fluksapiraksada, posamezno in v kombinaciji. V ta namen smo vzorčene pašne čebele razdelili v eksperimentalne skupine glede na tri diete: flupiradifuron 6 ng/μL (IS), piraklostrobin 0.1 ng/μL in fluksapiraksad 0.05 ng/μL (FN); flupiradifuron 3 ng/μL, piraklostrobin 0.05 ng/μL in fluksapiraksad 0.025 ng/μL (IF). Rezultati so pokazali, da so aktivne snovi povzročile prezgodnjo smrtnost pašnih čebel M. scutellaris. Poleg tega je že štiriurna izpostavljenost kombinaciji IS zadostovala za pojav simptomov, podobnih tistim, ki jih povzročajo neonikotinoidi (nekoordinirani gibi in nenadzorovano izproženje rilčka), medtem ko je izpostavljenost kombinaciji FN povzročila letargijo. Rezultati kažejo, da lahko že kratkotrajna izpostavljenost tem aktivnim snovem povzroči hude fiziološke poškodbe pri pašnih čebelah, kar oslabi njihovo sposobnost zbiranja prehranskih virov za družino čebel in posledično vpliva na njeno splošno zdravje.
Avtorske pravice (c) 2025 Lais Vieira Bello Inoue, Caio Eduardo da Costa Domingues, Francisco Inácio Paiva Ferreira, Roberta Cornélio Ferreira Nocelli, Osmar Malaspina https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Napredne navigacijske tehnike in postopki umetne inteligence: Ključne strategije ekipe Carbonite na tekmovanju Field Robot Event 2023
Eden od pristopov za reševanje trenutnih izzivov v kmetijstvu, ki jih povzročajo podnebne spremembe, naraščajoče svetovno prebivalstvo in izguba biotske raznovrstnosti, je precizno kmetijstvo, pri katerem igrajo robotski sistemi ključno vlogo. Tekmovanje poljskih robotov Field Robot Event (FRE) 2023 je zato izzvalo študentske ekipe, da razvijejo in izboljšajo avtonomne kmetijske robote. V tem prispevku predstavljamo izboljšave našega poljskega robota »Carbonite«, ki ga razvijamo na Schülerforschungszentrum (SFZ) Südwürttemberg. Naša lahka in kompaktna zasnova robota, podprta z naprednim in učinkovitim navigacijskim algoritmom, je omogočila hitro premikanje robota po polju. Poleg tega pa smo uvedli novo razvit sistem za ciljno in natančno uporabo vode, gnojil in herbicidov, ki temelji na naprednem algoritmu za zaznavanje prisotnosti rastlin, kar preprečuje nepotrebno porabo virov. Prav tako smo pripravili postopke umetne inteligence za prepoznavanje objektov, ki temeljijo na modelih You Only Look Once (YOLO), kar robotu omogoča ustrezno odzivanje glede na vrsto ovire. Carbonite je tako osvojil prvo mesto tako v nalogi navigacije kot tudi v nalogi obdelave rastlin, k čemur je prispevala lahka zasnova in posledično visoka hitrost premikanja robota, vse to pa je pripomoglo k skupni zmagi skupine na FRE 2023.
Avtorske pravice (c) 2025 Samuel Mannchen, Jonas Mayer, Janis Lion Schőnegg, Klara Fauser https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Možnosti kemičnega zatiranja stenice marmorirane smrdljivke (Halyomorpha halys Stål) v nasadih hrušk z integriranim varstvom rastlin
V sezoni 2021 in 2022 smo v nasadu hrušk sort Viljamovka in Abate Fetel v kraju Bilje izvedli dva poljska poskusa, v katerih smo analizirali učinkovitost dveh škropilnih programov za zatiranje stenice marmorirane smrdljivke. Pri programu A smo uporabili insekticide na podlagi aktivnih snovi acetamprid, piriproksifen, spirotetramat, indoksakarb, lambda- cihalotrin in abamektin, pri programu B pa smo uporabili insekticide na podlagi aktivnih snovi acetamprid, piriproksifen, deltametrin, fosmet, abamektin, v kombinaciji z alternativnimi repelentnimi pripravki na podlagi kaolina, silicija, žveplovega oksida in rastlinskih izvlečkov. V netretiranih kontrolnih parcelicah smo v letu 2021 ob obiranju pri sorti Viljamovka zabeležili 23 % poškodovanih plodov in pri sorti Abate Fetel 25 %. V letu 2022 je odstotek poškodovanih plodov v kontrolnih parcelicah znašal pri sorti Viljamovka 30 % in 30 % pri sorti Abate Fetel. Učinkovitost škropilnega programa A za zmanjšanje deleža poškodovanih plodov je v letu 2021 znašala od 34 do 78 % in v letu 2022 od 60 do 70 %. Učinkovitost škropilnega programa B za zmanjšanje deleža poškodovanih plodov je v letu 2021 znašala od 34 do 78 % in v letu 2022 od 60 do 70 %. S testiranimi škropilnimi programi ne moremo povsem preprečiti gospodarsko relevantne izgube pridelka.
Avtorske pravice (c) 2025 Andrej Paušič, Jernej Goričan, Mario Lešnik https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Robot for Navigation in Maize Crops for the Field Robot Event 2023
Operacije, kot je avtonomna navigacija robotov med vrstami rastlin na koruznem polju, so ključne za razvoj robotov v kmetijstvu. Takšne operacije so lahko del številnih nalog, kot so škropljenje, spremljanje rasti in zdravja rastlin ter odkrivanje plevela in škodljivcev. Na dogodku »Field Robot Event 2023« (FRE) so univerze in raziskovalne skupine izzvane k razvoju naprednih algoritmov za kmetijske robote. Universidad Autónoma Chapingo razvija robota za različna kmetijska opravila, s ciljem zagotoviti cenovno dostopno rešitev za mehiške kmete v prihodnosti. Za dogodek FRE so ustvarili navigacijski algoritem, ki uporablja podatke iz odometrije, inercialne merilne enote (IMU), RPLIDAR (nizkocenovno LiDARsko tipalo) in kamer, kar omogoča avtonomno odločanje. Algoritem je bil razvit v Robotskem Operacijskem Sistemu (ROS Melodic) in je nalogo razdelil na več korakov, ki so bili preizkušeni za določitev dejanskih premikov robota. Navigacijski sistem upošteva interesna področja (ROI) in masno središče robota, kar omogoča krmiljenje robota med vrstami koruze. Za premikanje med vrstami uporablja meritve RPLIDAR, medtem ko za zavoje uporablja orientacijo robota prek IMU. Za zaznavanje rastlin za škropljenje so na vsaki strani vozila nameščeni laserski merilniki. Zaznavanje ovir temelji na algoritmu YOLOv5 (You Only Look Once) in laserju, medtem ko za vzvratno navigacijo robot uporablja zadnjo kamero. Med tekmovanjem se je robot soočal z izzivi, kot so ravnanje s travo, majhne rastline in potrebe po drugačnih energetskih virih, kar je vplivalo na njegovo delovanje.
Avtorske pravice (c) 2024 David Iván Sánchez-Chávez, Noé Velázquez-López, Guillermo García-Sánchez, Alan Hernández-Mercado, Omar Alexis Avendaño-Lopez, Mónica Elizabeth Berrocal-Aguilar https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Supplemental Role of Fodder Tree Legumes in Dwarf Sheep and Goats Feeding Systems
Članek obravnava pregled literature na temo potenciala krmnih stročnic kot obetavne in prehranske strategije za zmanjšanje problema nezadostne oskrbe s krmo v proizvodnih sistemih zahodnoafriških pritlikavih ovac in koz, zlasti v sušnem obdobju. Za bolj trajnostne kmetijske sisteme, vključno s širjenjem uporabe lokalno pridelane razpoložljive krme, predstavljajo krmne stročnice predvsem vrste Leucaena leucocephala, Gliricidia sepium in Enterolobium cyclocarpum zanimivo strategijo za zagotavljanje dušika v prehrani in izboljšanje prebavljivosti krme, za povečanje telesne mase in zadrževanje dušika, s čimer se poveča produktivnost pritlikavih ovac in koz. Vsebujejo tudi biološko aktivne spojine, ki pomagajo pri upočasnitvi okužb s parazitskimi ogorčicami v prebavnem traktu in zmanjšujejo emisije črevesnega metana pri teh živalih. Vsebnost surovih beljakovin se je v različnih vrstah krmnih stročnic gibala med 16,20 do 26,79 %, vsebnost taninov pa med 0,95 do 2,92 %. Pri pritlikavih ovcah, ki so jih dokrmljevali s krmnimi stročnicami, se je glede na objavljene raziskave prirast telesne mase povprečno povečal za 43,23 do 48,59 g/dan, pri pritlikavih kozah pa za 32,46 do 40,87 g/dan. Analizirane hematološke in serumske biokemične spremenljivke so bile v dovoljenem območju za zdrave živali in so pokazale ustrezno oskrbo s hranili iz različnih vrst krmnih stročnic in izboljšanje produktivnosti živali. Na osnovi pregledane literature lahko zaključimo, da imajo krmne stročnice odlično hranilno vrednost ter predstavljajo pomemben prehranski potencial za trajnostne sisteme krmljenja pritlikavih ovc in koz.
Avtorske pravice (c) 2024 Oladapo Ayokunle FASAE Fasae, Felicia Temitope Adelusi https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Genetic Background of Cattle Temperament
Temperament živali opisuje vedenjske razlike med posamezniki, ki so stalne skozi čas in v različnih okoliščinah. Poznavanje temperamenta živali pomembno vpliva na varnost pri ravnanju z živalmi in skrbi zanje ter na prilagajanje živali spreminjajočim se pogojem reje. Da bi razumeli temperament živali, moramo poleg genetske osnove temperamenta poznati tudi vpliv okolja na njegovo izražanje. Podobno lahko temperament krav molznic opredelimo kot odziv živali na okoljske ali socialne dražljaje. V tem preglednem članku so predstavljeni kromosomi z genomskimi območji, ki vsebujejo QTL, gene in kandidatne gene, odgovorne za izražanje lastnosti temperamenta pri govedu. Poznavanje genetskega ozadja izražanja temperamenta pri govedu in njegove spremenljivosti pri teh lastnostih omogoča vključitev temperamenta v selekcijske indekse.
Avtorske pravice (c) 2024 Jože Smolinger, Mario Gorenjak, Dejan Škorjanc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Rockerbot: Kinematika robotske platforme za pridelavo koruze. Pregledovanje in nadzor pridelka imata pomembno vlogo v sodobni kmetijski praksi, saj kmetom omogočata, da ocenijo stanje svojih njiv in na podlagih pravih informacij sprejemajo pravilne odločitve glede upravljanja s pridelki. Vendar so obstoječe metode pregledovanja pridelka pogosto računsko intenzivne, kar vodi do počasnih in dragih postopkov. Iz tega razloga obstaja zahteva po učinkovitejših in stroškovno dostopnejših pristopih za pregledovanje pridelkov, z namenom izboljšanja produktivnosti in trajnosti v kmetijstvu, kot tudi za reševanje težav glede pomanjkanja delovne sile. V tej raziskavi predstavljamo Rockerbot, nov kmetijski robot, ki je zasnovan kot kompaktni rover, sposoben krmariti in pregledovati koruzna polja v zgodnjih fazah rasti. Predstavljena tehnologija je bistvenega pomena za pravočasno prilagajanje spremembam, da se zagotovi optimalna pridelava pridelka. Delo ponuja celovit pregled korakov in odločitev, sprejetih v fazi razvoja strojne in programske opreme. Poglavje o strojni opremi je osredotočeno na dizajn robota, ki ga narekuje kinematika roverja, medtem ko poglavje o programski opremi opisuje naloge, ki jih lahko Rockerbot izvaja z uporabo mobilnega zaznavanja, kot so kartiranje, zaznavanje in odkrivanje.
Avtorske pravice (c) 2024 Matteo Zinzani, Mirko Usuelli, Paolo Cudrano, Simone Mentasti, Carlo Arnone, Andrea Cerutti, Alba Lo Grasso, Abdelrahman Tarek Farag, Matteo Matteucci https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Adverse Impacts of a Single Exposure to the Fungicide Picoxystrobin during the Larval Stage on Africanized Apis mellifera
Škodljivi učinki enkratne izpostavljenosti ličink afrikanizirane čebele (Apis mellifera) fungicidu pikoksistrobin. Uporaba pesticidov ostaja problem v kmetijstvu, saj onesnažuje naravne ekosisteme in vpliva na čebele. Fungicidi se pogosto uporabljajo po vsem svetu, medonosne čebele pa lahko v svojo čebeljo družino prinesejo kontaminiran cvetni prah in nektar ki vpliva na razvoj ličink. Študije o izpostavljenosti ličink fungicidom so še redke. Zato je bilo to delo namenjeno oceni učinkov izpostavljenosti ličink fungicidu pikoksistrobin na biološke parametre in celični stres v maščobnem telesu. Ličinke so bile četrti dan (D4) enkrat izpostavljene pikoksistrobinu pri koncentracijah 5 ng a.i./μL (PCX5), 45 ng a.i./μL (PCX45), 135 ng a.i./μL (PCX135) in 400 ng a.i./μL (PCX400). Ocenjeni so bili učinki na umrljivost ličink in bub, ter učinki na stopnjo zabubljenja in izleganja. Poleg tega je bil pri na novo izleženih čebelah ocenjen celični stres v maščobnem telesu. Izpostavljenost PCX400 je povečala smrtnost ličink za 26 % in zmanjšala stopnjo izleganja čebel. Druge koncentracije niso vplivale na umrljivost ličink in bub ali na stopnje zabubljenja in izleganja čebel. Učinek citotoksičnosti je bil ugotovljen v novo izleženih čebelah, tretiranih s PCX400, na kar kaže pozitivni imunski test na HSP70. Enkratna izpostavljenost pikoksistrobinu vpliva na slabši razvoj ličink, povzroči celični stresni odziv in potencialno moti dinamiko razvoja čebelje družine.
Avtorske pravice (c) 2025 Caio Eduardo da Costa Domingues, Leticia Salvioni Ansaloni, Aleš Gregorc, Elaine Cristina Mathias da Silva https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Comparison of Slovenian Traditional Plum Materials with Genetic Resources from the Slovenian Plant Gene Bank
Primerjava slovenskih tradicionalnih genotipov sliv z genskimi viri iz Slovenske rastlinske genske banke. Rastlinska genska banka Fakultete za kmetijstvo in biosistemske vede hrani poleg drugih vrst tudi okrog 250 akcesij koščičarjev, pri čemer večina materiala pripada vrstama Prunus domestica L. in Prunus cerasifera Ehrh. Z uporabo 11 mikrosatelitskih lokusov smo v raziskavi želeli: 1. oceniti genetsko strukturo slovenskih tradicionalnih genotipov sliv nabranih in situ v primerjavi z ex situ materialom iz kolekcije genske banke koščičarjev; 2. prepoznati edinstven material med in situ nabranimi akcesijami; 3. raziskati genetske odnose med dvema proučevanima vrstama. Genetska struktura 60 genotipov sliv je bila analizirana s pomočjo Principalne koordinatne analize (PCoA) ter Bayesove analize. PCoA analiza je razdelila akcesije glede na pripadnost preučevanima vrstama (P. cerasifera oz. P. domestica ), medtem ko je Bayesova analiza pokazala, da si številne akcesije tako iz vrste P. domestica , kot P. cerasifera delijo pripadnost znotraj specifične populacije. Material nabran ex situ je pokazal večjo genetsko raznolikost, saj je bil razdeljen na več populacij v primerjavi z materialom nabranim in situ . Med slednjim smo identificirali unikatne genotipe sliv, predvsem iz Prekmurja in Štajerske, ki bi jih bilo smiselno vključiti v obstoječo kolekcijo rastlinske genske banke.
Avtorske pravice (c) 2025 Tina Ternjak https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Avtonomni kmetijski robot FarmBeast: različica FRE2023. Zahteve sodobnega kmetijstva narekujejo potrebo po visoko prilagodljivih avtonomnih robotskih sistemih. Kot enega izmed možnih odgovorov predstavljamo najnovejšo različico naprednega avtonomnega robota FarmBeast, ki omogoča avtonomno navigacijo in natančno delovanje v zahtevnih naravnih okoljih, kot so na primer koruzna polja. Članek opisuje tehnične specifikacije in funkcionalnosti robota FarmBeast, ki ga je razvila ekipa slovenskih študentov z Univerze v Mariboru z namenom sodelovanja na mednarodnem dogodku Field Robot Event (FRE) 2023. Izboljšana različica robota vključuje pomembne nadgradnje strojne in programske opreme, kot so povsem nova robotska platforma, uporaba večkanalnega LiDAR sistema, Xsens notranje merilne enote (IMU) in napredni algoritmi, ki omogočajo učinkovito navigacijo med vrstami ter funkcionalnosti za odstranjevanje plevela. Te integrirane tehnologije izboljšujejo učinkovitost in zanesljivost kmetijskih procesov, kar odraža širši trend digitalizacije in vse večjo uporabo tehnologij preciznega kmetijstva. Sodelovanje na mednarodnih tekmovanjih, kot je FRE, nudi pomembno platformo za študente, ki ob uporabi interdisciplinarnih znanj razvijajo praktične veščine ter razumejo medsebojno povezanost različnih znanstvenih disciplin. V članku so predstavljeni tudi rezultati evalvacije razvitih rešitev, kjer se je FarmBeast m ed 14 različnimi robotskimi sistemi odlično izkazal in se uvrstil med prvih pet ekip v disciplinah navigacije, obdelave rastlin in zaznavanja ovir, kar potrjuje njegove sposobnosti za uporabo v dinamičnih kmetijskih okoljih.
Avtorske pravice (c) 2025 Gregor Popič, Urban Naveršnik, Jaša Jernej Rakun Kokalj, Erik Rihter, Jurij Rakun https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Evaluation of Heifer Welfare in Two Different Rearing Systems
Dobro počutje telic različnih starosti v dveh sistemih reje. Dobro počutje domačih živali, ki je premisa sodobne živinoreje, je močno odvisno od sistema reje. V govedoreji je sistem vezane reje še vedno zelo pogost, čeprav zaradi omejene možnosti gibanja velja za manj primernega. Alternativa temu sistemu je kot minimalni standard predlagana hlevska prosta reja, ki živalim omogoča prosto gibanje na omejenem območju. Čeprav se zdi samoumevno, da je prosta reja boljša od vezane, še vedno ni raziskav o tem, ali to velja za vse kategorije in starosti govedi. Namen raziskave je bil primerjati dobro počutje telic v vezani in prosti reji v obdobju pitanja pri različnih starostih. Raziskava je vključevala pet telic v vsakem sistemu na ponovitev (skupaj 20 živali). Počutje telic smo ocenili z uporabo protokola Welfare Quality®, ki vključuje oceno štirih opazovalnih področij: krmljenje, bivalni pogoji, zdravje in obnašanje. Meritve in opazovanja živali in hleva se pretvorijo/preračunajo v ocene dobrega počutja od 0 (neprimerno stanje) do 100 (optimalno stanje). Ocenjevanja so bila izvedena sedemkrat v obdobju pitanja (6–27 mesecev starosti) v trimesečnih intervalih. Rezultati so pokazali značilne razlike v ocenah dobrega počutja živali med vezano in prosto rejo le pri bivalnih pogojih ter tendenco razlik pri obnašanju. Pri obeh področjih so bile ocene razmeroma nizke v primerjavi s področjem krmljenja in zdravja živali, kjer med sistemoma reje ni bilo ugotovljenih razlik. Tudi časovna dinamika ocen meril in področij je bila značilno različna le pri bivalnih pogojih. Pri obeh sistemih reje so se vrednosti s starostjo zmanjševale. V sistemu proste reje so bile ocene pri mladih živalih skoraj optimalne (> 90), a so se s starostjo hitro znižale, v sistemu vezane reje pa ocene niso bile optimalne že pri mladih živalih (≈ 40). Rezultati kažejo, da je vezana reja manj primerna z vidika dobrega počutja živali zlasti za mlade živali. Zaradi tega je priporočljivo, da se mlade živali, če sta v vzrejnih objektih na voljo oba sistema, nastanijo v ograde s prosto rejo.
Avtorske pravice (c) 2025 Ernest Plemenitaš, Dejan Škorjanc, Janko Skok, Maja Prevolnik Povše https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Diversity Analysis of Adult Chironomidae in the Lake Victoria Basin of Kenya
Analiza raznolikosti odraslih trzač (Chironomidae) v obalnem pasu Viktorijinega jezera v Keniji. Trzače (Chironomidae) naseljujejo večino vodnih habitatov na Zemlji in pogosto prevladujejo v združbah vodnih žuželk, tako v številčnosti kot tudi bogastvu vrst. Kljub njihovemu ekološkemu pomenu pa diverziteta in porazdelitev trzač v ekosistemu Viktorijinega jezera v Keniji do danes nista bili raziskani. V članku poročamo o diverziteti in porazdelitvi odraslih trzač na obalnih območjih Usenge, Mbita in Ogal ob Viktorijinem jezeru, z uporabo morfoloških značilnosti, kot tudi na osnovi sekvencioniranja gena, ki kodira citokrom c oksidazo, podenoto 1 (COI). Z mikroskopsko karakterizacijo na podlagi venacije kril smo identificirali štiri rodove, Tanypus, Coelotanypus, Dicrotendipes in Chironomus. Črtno kodiranje gena COI je nadalje razkrilo več rodov/vrst, vključno s Kiefferulus brevibucca, Chironomus flaviplumus, Polypedilum fuscovittatum, Polypedilum sp. in Dicrotendipes sp. Identificirane vrste so bile razvrščene v tri skupine s pomočjo filogenetske metode 'povezovanja sosedov'. Med tremi preučevanimi območji smo opazili razlike v bogastvu vrst, pri čemer je bilo na obali Mbita ugotovljeno največje bogastvo vrst. Evolucijska analiza je razkrila sorodnost med vsemi identificiranimi vrstami, kar kaže na nedavnega skupnega prednika. Raziskava predstavlja prvo poročilo o podrobni karakterizaciji trzač (Chironomidae) v ekosistemu Viktorijinega jezera v Keniji. Raziskava poleg tega služi kot prvi korak k celovitemu razumevanju predstavnikov vrst iz družine Chironomidae, ki naseljuje ta ekosistem.
Avtorske pravice (c) 2023 Walter Odhiambo Otieno, Reuben Oyoo Mosi, Peter Bulli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Expressing Added Value in Food Supply Chains
Izražanje dodane vrednosti v verigah preskrbe s hrano. Agroživilske verige z dodano vrednostjo so verige, ki ohranjajo pozitivne družbene, okoljske in skupnostne vrednote, vključene v proizvodni proces od primarnega pridelovalca do končnega potrošnika in zagotavljajo ekonomsko oziroma socialno vzdržnost ter okoljsko trajnost, s čimer predstavljajo obliko trajnostnega agroživilskega proizvodnega sistema. Vrednotenje dodane vrednosti v posamezni verigi temelji na kazalnikih, ki predstavljajo orodje za merjenje sprememb dejanskega stanja oziroma prikaz trendov uspešnosti doseganja zastavljenega napredka oziroma ciljev. Predstavljeni kazalniki so oblikovani na podlagi javno dostopnih statističnih podatkov in tuje literature ter omogočajo vrednotenje dodane vrednosti v različnih živinorejskih verigah na agregatni ravni (govedorejska, prašičerejska in mlečna veriga) in temeljijo na razpoložljivih javno dostopnih statističnih podatkih v Republiki Sloveniji. Potreba po oblikovanju kazalnikov dodane vrednosti v živinorejskih agroživilskih verigah izhaja iz velikih razlik v strukturnih spremembah sektorja in razvitosti ter gospodarske uspešnosti različnih živinorejskih panog.
economic, social and environmental aspect
Avtorske pravice (c) 2023 Nejc Zidar, Jernej Turk, Jernej Prišenk https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Overview of Communication Activities and a Plan to Improve Public Perception of Food Additives
Pregled aktivnosti ozaveščanja potrošnikov in priprava komunikacijskega načrta o aditivih za živila. Tako evropski kot slovenski potrošniki aditive za živila dojemajo kot nevaren dejavnik tveganja, kljub zakonodajni ureditvi in harmonizaciji le-te na območju EU. Komuniciranje o tveganju aditivov predstavlja izziv, saj vključuje aktivno izmenjavo informacij o nevarnostih, mora pa upoštevati, kako širša javnost dojema tveganja v zvezi z aditivi v živilih. Z namenom ozaveščanja, s ciljem izboljšanja dojemanja in razumevanja uporabe aditivov s strani javnosti, je predstavljen komunikacijski načrt o aditivih za živila. Pripravljen je na podlagi pregleda literature, dosedanjem obveščanju javnosti o tveganjih in na osnovi pregleda aktivnosti ozaveščanja slovenskih potrošnikov v obdobju od januarja 2015 do januarja 2021. Slednji je vključeval vladne in nevladne potrošniške organizacije na nacionalnem in EU nivoju. Pripravljen komunikacijski načrt predstavlja jasne smernice za izvedbo komunikacijske kampanje z namenom ozaveščanja potrošnikov o aditivih za živila. Vključuje opredelitev ključnih komunikacijskih sporočil, predlaga komunikacijske aktivnosti in orodja za njihovo izvedbo. Predlagani načrt je lahko dobra podlaga za začetek učinkovite kampanje ozaveščanja o aditivih, s ciljem zmanjšanja zaskrbljenosti in izboljšanja znanja povprečnih potrošnikov o uporabi aditivov v živilih.
Avtorske pravice (c) 2023 Ana Starman, Elizabeta Mičović, Tomaž Langerholc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Effects of Hedgerows Shading on Soil Temperature and Gravimetric Soil Water Content
Učinki senčenja mejic na temperaturo tal in gravimetrično vsebnost vode v tleh. Študija obravnava učinek zasenčenosti zaradi mejic na fizikalne lastnosti tal: gravimetrično vsebnost vode v tleh in temperaturo tal. Analiza obeh parametrov je bila izvedena na dveh lokacijah, pri čemer je bila lokacija 1 iz dveh strani obdana z mejico, lokacija 2 pa z mejico le na eni strani. Vzorci tal in meritve temperature tal so bili odvzeti na različnih razdaljah od mejice in v različnih časovnih intervalih na obeh lokacijah. Dnevno zasenčenost na različnih razdaljah od mejice na lokaciji 1 in 2 smo izračunali s programom ArborShadow R4. Na lokaciji 1 je zasenčenost zelo visoka in se giblje od 76 do 100% skozi vse leto, na lokaciji 2 pa nižja in se giblje med 1 do 25%. Na lokaciji 1 je bilo ugotovljeno, da mejice nimajo statistično pomembnega vpliva na gravimetrično vsebnost vode v tleh ter temperaturo tal po celotni površini parcele, medtem ko se odstotek senčenja z razdaljo le rahlo zmanjšuje. Na lokaciji 2 je bilo ugotovljeno povišanje temperature tal in rahlo zmanjšanje (statistično neznačilno) gravimetrične vsebnosti vode v tleh z naraščajočo oddaljenostjo od mejice, medtem ko je skupna povprečna zasenčenost glede na lokacijo 1 precej nižja. Poleg tega na lokaciji 2 odstotek zasenčnosti močneje upada z oddaljenostjo od mejice. Na splošno je mogoče opaziti nižje temperature tal in višjo gravimetrično vsebnost vode v tleh na bolj zasenčeni lokaciji 1.
Avtorske pravice (c) 2023 Andreja Borec; Tina Lešnik, Tadeja Kraner Šumenjak, Mateja Muršec https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Investment Plan and Evaluation of the Transition of a Farm to a Wellness Tourist Farm
Načrt in ocena investicije prehoda kmetije v velneško turistično kmetijo. V članku je predstavljena poslovna ideja preusmeritve kmetije v velneško turistično kmetijo. V scenariju je bila predvidena prenova kozolca v nadstandardno turistično namestitev v dveh apartmajih v zgornjem nadstropju ter preureditev hlevov za različne male živali s posebno sprostitveno sobo s panoramsko stekleno steno v pritličju ter zunanjo ureditvijo s plavalnim ribnikom. Raziskovalne metode deskripcije, kompilacije in sinteze v teoretičnem delu so omogočile preučiti zakonodajo na območju Slovenije, ki pogojuje izvedbo investicije in ji daje pravno podlago. Na drugi strani so bili preučeni trendi velneškega turizma, ki so podali motivacijo za razmišljanje o realizaciji predstavljene investicije. Nadalje je bila v študiji uporabljena tudi metoda finančne ocene investicije (primerjalna analiza stroškov in prihodkov – Cost Benefit Analysis, CBA) pri preusmeritvi kmetije v velneško turistično kmetijo. Podlaga za raziskavo so bili novi trendi velnesa in turizma, ki nakazujejo, da bi takšna investicija na dolgi rok lahko bila dobičkonosna. Za oceno investicije so bili predvideni štirje osnovni podatki: prihodki investicije, stroški investicije, končna vrednost investicije in letna obrestna mera. Višina investicije je bila ocenjena na 530.000 €. Ob določitvi prodajne cene je bil ocenjen skupni prihodek 192.720 € in ob oceni, da bi skupni stroški znašali 50 % skupnega prihodka, je bil izračunan letni denarni tok v znesku 96.360 €, ki je bil uporabljen pri ocenjevanju dobe povratka investicije. V raziskavi je bilo potrjeno, da je doba povratka investicije ob minimalnem letnem denarnem toku 15 let in obrestni meri 3,5 %, vendar se tukaj poraja pomislek, da je zaradi trenutnega gospodarskega položaja in podražitve energentov, surovin in posledično rasti cen, zelo težko narediti dolgoročno predvidljive kalkulacije stroškov.
primerjalna analiza stroškov in prihodkov
Avtorske pravice (c) 2023 Tatjana Klakočar, Karmen Pažek, Lazar Pavić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Are Tomato Farmers Willing to Adopt the Hydroponics Farming System in Oyo State, Nigeria?
Ali so pridelovalci paradižnika pripravljeni sprejeti hidroponski sistem kmetovanja v državi Oyo v Nigeriji? Naraščajoče povpraševanje po paradižniku in živilih na osnovi paradižnika zaradi številnih koristi za zdravje zahteva celovit in ekonomsko vzdržen sistem kmetovanja, ki bi nadomestil ali dopolnil tradicionalne sisteme kmetovanja za pridelavo paradižnika. V raziskavi je bila ocenjena stopnja ozaveščenosti pridelovalcev paradižnika in njihova pripravljenost za uvedbo hidroponičnega sistema kmetovanja. Ugotavljali so tudi socio-demografske determinante pripravljenosti kmetovalcev za hidroponsko kmetovanje. Pri analizi podatkov so bila uporabljena merila centralne tendence in model logistične regresije. Znanje o hidroponskem kmetovanju je bilo med kmeti slabo. Ključni pozitivni dejavniki ozaveščenosti vključujejo oddaljenost od trga, državno podporo in dostop do družbenih medijev. Več kot tri petine kmetov je bilo pripravljenih sprejeti hidroponski sistem kmetovanja. Ti kmetje so imeli terciarno izobrazbo, dostop do svetovalnih agentov in razmeroma majhne kmetije. Visok začetni kapital za uvedbo je bil najbolj kritična omejitev pripravljenosti za sprejem sistema. Povečan pridelek paradižnika iz tega sistema je lahko razlog za njegovo zagovarjanje. Ozaveščenost in sprejemanje hidroponičnega kmetovanja se lahko povečata, če se okrepijo svetovalne službe. To bo zagotovilo prehransko varnost in trajnostni gospodarski razvoj.
Avtorske pravice (c) 2023 Abimbola Adepoju, Oluwaseun Adekunle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Suckling Behaviour of Piglets Affected by Body Weight and Sex
Vpliv telesne mase in spola pujskov na sesno obnašanje. Sesno obnašanje pujskov je bilo v preteklosti sicer obsežno raziskano, pa vendar presenetljivo ni prav veliko raziskav, ki bi posebej obravnavale vpliv telesne mase in spola na sesno obnašanje. Ti dve osnovni lastnosti pujskov sta bili v raziskavah vključeni kot podporni podatki, ne pa kot glavni dejavniki preučevanja. Iz tega razloga je bil cilj naše raziskave preučiti vpliv telesne mase na sesno obnašanje pujskov v času laktacije ločeno po spolu. V raziskavo je bilo vključenih 14 gnezd s skupno 158 pujski (85 pujskov moškega spola, 73 pujskov ženskega spola, velikost gnezda 6–15 pujskov). Sesno obnašanje smo opisali kot sesni položaj (sesek, ki ga je pujsek sesal med sesanjem), območje sesanja (razpon, ki sta ga zavzemala dva najbolj oddaljena seska, ki jih je pujsek sesal med sesanjem) in stabilnost sesanja (nagnjenost k zaporednemu sesanju na istem sesku). Opazovanja so bila izvedena v šestih obdobjih laktacije: 0−3, 4−7, 8−10, 11−14, 15−21 in 22−32 dni starosti. V vsakem obdobju smo pujske tudi stehtali. Vime svinje smo razdelili na tri dele: sprednji ali anteriorni (sesni par 1 in 2), srednji (sesni par 3 in 4) in zadnji ali posteriorni (sesni pari 6, 7 in 8). Rezultati so pokazali, da ima telesna masa različen vpliv na sesno obnašanje pri pujskih ženskega in moškega spola in sicer vpliva na vse preučevane lastnosti pri ženskih pujskih, pri moških pujskih pa le na stabilnost sesanja. Telesna masa pujskov ženskega spola je bila na sprednjem delu vimena v primerjavi z zadnjim delom značilno večja. Pri ženskem spolu se je izkazalo, da težji pujski precej pogosteje sesajo na prednjem delu vimena. Težki pujski obeh spolov so vzpostavili stabilnejši sesni red v primerjavi z lahkimi pujski. Območje sesanja je bilo pri moških pujskih precej obsežno, vendar se ni razlikovalo glede na telesno maso pujskov. Zanimivo pa so lahki pujski ženskega spola sesali na značilno večjem območju sesanja kot težki pujski ženskega spola. Dobljeni rezultati zapolnjujejo vrzel v sicer dobrem poznavanju sesnega obnašanja pujskov, kar je pomembno za rejsko delo v času laktacije, še zlasti pri izvajanju navzkrižnega premeščanja pujskov. V tem kontekstu je poznavanje podrobne vloge spola in telesne mase še posebej pomembno, saj se rejci pri delu pogosto odločajo predvsem na osnovni telesne lastnosti pujskov.
Avtorske pravice (c) 2023 Martina Dobaj Gomboc, Janko Skok, Dejan Škorjanc, Maja Prevolnik Povše https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Composition of Proteins and Phenolics in the Leaves of Different Mulberry Species (Morus alba L., M. alba × rubra, M. australis Poir., M. nigra L.)
Sestava beljakovin in fenolov v listih različnih vrst murv (Morus alba L., M. alba × rubra, M. australis Poir., M. nigra L.). Listi murve (Morus sp.) so vse splošno uporabni v medicini, kulinariki, industriji in kmetijstvu. V naši raziskavi smo primerjali vsebnost beljakovin in fenolov različnih vrst murv (Morus alba L., M. alba × rubra, M. australis Poir., M. nigra L.), iz kolekcijskega nasada z namenom določitve specifičnih vrstnih razlik. Skupne fenole vseh genotipov smo analizirali z metodo Folin-Ciocalteu, vsebnost skupnih beljakovin pa z Lowryjevo metodo. Posamezne fenole smo analizirali s tekočinsko kromatografijo visoke ločljivosti z UV/VIS detekcijo. Celotna vsebnost beljakovin je znašala od 162,03 mg BSA/g DW (M. australis) do 239,42 mg BSA/g DW (M. alba). Bistveno višje vsebnosti skupnih beljakovin so bile ugotovljene v listih M. alba. Najvišje povprečne koncentracije skupnih fenolov (21,51 mg GAE/g SS), klorogenske kisline (18,05 mg/g SS), 4-kafeoilkininske kisline (4,36 mg/g SS), 5-p-kumaroilkininske kisline (2,01 mg/g SS), kvercetin glikozid (0,74 mg/g SS) in kaempferol acetil heksozid (4,42 mg/g SS) smo določili v M. alba × rubra in M. nigra. Nasprotno pa so genotipi bele murve (M. alba) vsebovali v povprečju največ rutina (2,63 mg/g SS) in kvercetinmalonil-heksozida (1,59 mg/g SS). Sklepamo lahko, da so listi bele murve najprimernejši za živalsko krmo, saj vsebujejo največ beljakovin medtem, ko imata črna murva in hibrid M. alba × rubra, zaradi visoke vsebnosti fenolov farmakološki potencial.
Avtorske pravice (c) 2023 Špela Jelen, Andreja Urbanek Krajnc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Effect of Biochar Applied Alone and in Combination with Mineral and Organic Fertilisers on the Yield of White Cabbage and Soil Properties
Učinek samostojne aplikacije biooglja in v kombinaciji z mineralnimi in organskimi gnojili na pridelek belega zelja ter lastnosti tal. Namen študije je bil raziskati učinkovitost uporabe biooglja na rodovitnih tleh v zmernem podnebju v prvem letu uporabe. Poljski poskus smo izvedli na s hranili bogati meljasto ilovnati zemlji na dveh poskusnih mestih (Biš in Skorba), kjer smo preučevali vpliv biooglja, uporabljenega samostojno ali v kombinaciji s kompostom ali mineralnimi gnojili, na lastnosti tal in pridelek belega zelja. Poleg kontrole (C) smo v raziskavo vključili obravnavanja z bioogljem (B; 1,5 t/ha), kompostom (CO; 1,5 t/ha), mešanico komposta in biooglja (BCO; 3,0 t/ha), lahko topnimi mineralnimi gnojili (NPK; NPK 0,35 t/ha, kalijev sulfat 0,25 t/ha in kalcijev amonijev nitrat 0,25 t/ha) in kombinirano uporabo polovične količine NPK in BCO (NPK+BCO). Rezultati so pokazali, da vključena obravnavanja niso imela bistvenega vpliva na izmerjene kemijske lastnosti tal, razen na količino skupnega organskega ogljika, električno prevodnost in pH v Bišu ter skupni ogljik v Skorbi. Vsi raziskani parametri (masa zeljne glave, obseg glave, skupni in tržni pridelek) so bili višji na poskusni lokaciji v Skorbi. Statistično značilne razlike so bile ugotovljene le na lokaciji v Bišu, kjer je tretiranje vplivalo na vse parametre (p < 0,01), razen na obseg glave zelja. Gnojenje z NPK in NPK+BCO je vplivalo značilno na višji skupni pridelek (66,7 t/ha oziroma 65,8 t/ha) in tržni pridelek (53,2 t/ha oziroma 51,8 t/ha) v primerjavi z ostalimi obravnavanji (41,3–52,6 t/ha oziroma 30,5–42,4 t/ha). Čeprav razlike med ostalimi obravnavanji niso bile značilne, je bil opažen trend padanja pridelka zelja v smeri CO > BCO > B. Podobne rezultate smo dobili tudi pri analizi povprečnih podatkov obeh poskusnih lokacij.
Avtorske pravice (c) 2023 Manfred Jakop, Nataša Belšak, Erik Rihter, Tjaša Cenčič Predikaka, Denis Stajnko, Silva Grobelnik Mlakar https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Parasite-Mediated Domestication Hypothesis
Hipoteza o udomačitvi preko parazitov. Izhajajoč iz predpostavke, da paraziti posredno vplivajo pravzaprav na vse glavne procese, ki sodelujejo pri pojavu sindroma udomačevanja, domnevamo, da so imeli endoparaziti (helminti in protozoji) pomembno posredniško vlogo v procesu (proto) domestikacije. Hipoteza predvideva, da se pogostnost lastnosti sindroma udomačitve, kot so krotkost, depigmentacija, lisavost, pegavost, povešena ušesa, kratek in zavit rep, zmanjšana velikost nadledvične žleze itd., v (divji) populaciji povečuje i) z manjšo genetsko odpornostjo proti parazitom in/ali ii) z naraščajočo obremenitvijo s paraziti. V skladu s hipotezo o udomačitvi preko parazitov, bi lahko bile značilnosti sindroma udomačitve genetsko povezane z geni, povezanimi z odpornostjo/toleranco na parazite, vlogo miRNA v procesu epigenetskega dedovanja ali transgeneracijskega dedovanja stresne patologije.
Avtorske pravice (c) 2023 Janko Skok https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Pig Weight Estimation According to RGB Image Analysis
Ocena teže prašičev z analizo slike RGB. V prašičereji je poznavanje dejanske telesne mase posamezne živali ključnega pomena za rejca. Tovrstne informacije lahko pomagajo določiti ustrezno količino in vrsto krme za določenega prašiča pitanca. Tehtanje prašičev je bilo že od nekdaj problematično, saj je zamudno, priganjanje prašičev na tehtnico pa je tudi izjemno naporno. Poleg tega je postopek tehtanja za živali stresen. Cilj te raziskave je bil vzpostaviti RGB sistem, s katerim bi lahko ocenili dnevno telesno maso vseh prašičev in telesno maso posamezne živali. Raziskava je bila zastavljena v 100-dnevni rotaciji na komercialni prašičji farmi, kjer smo spremljali 32 prašičev. Razvili smo sistem za prepoznavanje značilnosti prašičev in sicer na predelu glave, pleč, trebuha in zadnjega dela telesa. Preizkušeni so bili trije različni modeli, pri čemer so bile glavne razlike med njimi povezane z obdelavo slike in kalibracijskimi podatki. S pomočjo modelov smo dobili več kot 97% ujemanje med telesno maso, napovedano z RGB modelom in ročno zabeleženo maso živali. V raziskavi razviti sistem rejcu omogoča, da upravlja in spremlja svoje prašiče z uporabo spletnega vmesnika, na osnovi česar lahko sprejema ključne odločitve v procesu reje.
Avtorske pravice (c) 2023 Karpinszky, Dobsinszki https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Common Plant Bioactive Components Adopted in Combating Gastrointestinal Nematodes in Small Ruminant – A Review
Običajne rastlinske bioaktivne sestavine, uporabljene za zatiranje gastrointestinalnih ogorčic pri drobnici – pregled. Visoki stroški, ki jih imajo kmetje zaradi kemičnih antihelmintikov, zmanjšanje učinkovitosti te skupine zdravil in razvoj odpornih sevov ogorčic zahtevajo iskanje ustreznih alternativ. V raziskavah še vedno obstajajo številne vrzeli pri uporabi rastlinskih sekundarnih metabolitov glede (ne)ustreznosti dokumentacije o aktivnih spojinah, načina delovanja in standardizacije njihove uporabe pri drobnici. Ta pregledni članek se osredotoča na uporabo bioaktivnih sestavin rastlin in rastlinskih izvlečkov za zatiranje gastrointestinalnih ogorčic (GIN) pri prežvekovalcih in poudarja pomen uporabe rastlin v prehrani in zdravju prežvekovalcev, pomanjkljivosti konvencionalnih metod zdravljenja in potrebo po ustreznih alternativah. Nadalje dokumentira glavne bioaktivne sestavine rastlin, ki se uporabljajo pri zdravljenju GIN pri prežvekovalcih in njihov način delovanja na jajčeca, ličinke in odrasle osebke ogorčic. Zelo jasno je, da obstaja vrzel v raziskavah za potrditev in vitro testiranja nekaterih uporabnih spojin in vivo zaradi identifikacije aktivnih sestavin, saj večina od njih deluje v sinergizmu z drugimi, odmerjanje izvlečkov pa ni enotno, saj se molekulska masa izbranih spojin v večini primerov razlikuje. Iz rega razloga je potrebno izvesti skupne raziskave, na osnovi katerih bi lahko potrdili uporabnost bioaktivnih spojin in nato razvili zdravila, ki bi nadomestila drage konvencionalne antihelmintike, ki nenehno izgubljajo učinkovitost.
Avtorske pravice (c) 2023 admin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Impact of Two Different Cutting Regimes on Grassland Species Diversity
Vpliv pogostnosti košnje na vrstno pestrost travinja. Od leta 1995 poteka na Fakulteti za kmetijstvo in biosistemske vede poskus na polnaravnem travinju. Vpliv različnih načinov rabe travne ruše (2 košnji letno, 4 košnje letno) na njeno botanično sestavo smo primerjalno proučevali več let (1998, 2002 in 2019). Botanični popis smo izvajali vsako leto (od leta 1995 do danes) pred prvo košnjo v maju s tehniko neposredne ocene. Vrstno pestrost smo ocenili s splošno uporabljenimi parametri (H – Shannonov indeks vrstne pestrosti; D1 – Simpsonova raznovrstnost; D2 – Simpsonova dominanca; E – Simpsonova izenačenost). Skupno število rastlinskih vrst se statistično razlikuje po opazovanih letih, vendar različni načini rabe travne ruše ne vplivajo bistveno na skupno število rastlinskih vrst. Na podlagi rezultatov smo ugotovili, da pogostnost košnje pomembno vpliva tudi na delež trav in metuljnic v travni ruši, medtem ko se delež zeli bistveno ne spreminja. Za 2-kosno rabo je značilen večji delež metuljnic in manjši delež trav, za 4-kosno rabo pa velja ravno obratno. Vrednosti vseh proučevanih indeksov vrstne pestrosti so pokazale, da je za manj intenzivno rabo travinja (2 košnji letno) značilna bistveno večja vrstna pestrost kot za bolj intenzivno rabo (4 košnje letno).
Avtorske pravice (c) 2023 Anastazija Gselman, Mihela Ferme, Miran Podvršnik https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Impact of Shoot Topping Intensity on Grape Ripening and Yield of 'Chardonnay'
Vpliv intenzitete vršičkanja na dozorevanje in pridelek grozdja sorte 'Chardonnay'. Negativni vplivi klimatskih sprememb so v zadnjih desetletjih rezultirali v prezgodnjem dozorevanju grozdja in s tem neustreznimi parametri zrelosti grozdja. Na dinamiko dozorevanja in kakovost grozdja lahko vplivamo z regulacijo višine listne stene s postopkom vršičkanja. Namen poskusa je bil analizirati vpliv intenzitete vršičkanja na parametre pridelka in dozorevanja grozdja. Poskus smo izvedli pri sorti 'Chardonnay' v letu 2018. V poskus je bilo vključenih 540 trsov v treh obravnavanjih: kontrola (vršičkano pri dolžini mladik 120 cm), nizko vršičkano (dolžina mladik 50 do 60 cm) in nevršičkano. V poskusu smo merili parametre dozorevanja grozdja (masa 100 jagod, vsebnost sladkorja in skupnih titracijskih kislin v grozdnem soku) ter pridelek grozdja. Na osnovi rezultatov meritev lahko potrdimo, da ima višina listne stene statistično značilen vpliv na merjene parametre dozorevanja grozdja in količino pridelka (p ≤ 0,05). Ugotovimo lahko, da zniževanje višine listne stene upočasni dozorevanje grozdja in vpliva na zmanjšanje pridelka grozdja. Najzgodnejše dozorevanje grozdja je bilo pri obravnavanju z najvišjo listno steno (nevršičkano). Pri tem obravnavanju je bila ves čas dozorevanja grozdja izmerjena tudi največja masa 100-tih jagod. Pri obravnavanju nizko vršičkano je bila v času spremljanja dozorevanja grozdja manjša masa 100 jagod, v grozdnem soku pa je bila manjša vsebnost sladkorja (°Oe) in največja vsebnost skupnih titracijskih kislin (g/L) v primerjavi z nevršičkanimi trtami in kontrolo. Nizko vršičkanje je vplivalo na zmanjšanje pridelka grozdja. Rezultati so pokazali, da lahko z intenziteto vršičkanja upočasnimo zorenje grozdja in s tem zmanjšamo negativne učinke klimatskih sprememb.
Avtorske pravice (c) 2022 Borut Pulko, Meta Frangež, Janez Valdhuber https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Impact of Bentonite Fining on Apple Juice Clarity and Sodium Content
Vpliv čiščenja z bentonitom na bistrost in vsebnost natrija v jabolčnem soku. V poskusu smo za bistrenje jabolčnega soka pred pasterizacijo uporabili štiri kalcijeve bentonite (Ca bentonit) z različno vsebnostjo natrija v aktivatorju. Deleži natrija v aktivatorju so bili naslednji: 0% (B-0), 30% (B-30), 50% (B-50) and 70% (B-70). Za določitev korelacije med odmerkom bentonita in motnostjo soka po bistrenju smo uporabili različne odmerke: +40 g/hL, +50 g/hL, +60 g/hL, +70 g/hL in +80 g/hL. Bentoniti z dodanim natrijem v aktivatorju so dosegli veliko boljše bistrenje soka v primerjavi s čistim Ca bentonitom. Jabolčni sok se je bolje bistril pri bentonitih z višjim deležem natrija v aktivatorju ter hkrati ob višjih odmerkih (g/hL). Vsi bentoniti z dodanim natrijem v aktivatorju so sprostili bistveno več natrija v sok (6,7–8,4 mg/L) v primerjavi s čistim Ca bentonitom (3,2–3,4 mg/L). Pri večjih odmerkih bentonita je povečanje sproščanja natrija v sok največje pri bentonitu B-70. Bentonit z majhnim dodatkom natrija v aktivatorju (B-30) je najboljši kompromis v smislu bistrenja soka in sproščanja natrija.
Avtorske pravice (c) 2022 Janez Valdhuber, Borut Pulko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Supplementation Effect of Different Levels of African Peach (Nauclea latifolia) Leaf Meal on the Performance of West African Dwarf Goats
Vpliv dodatka različnih količin moke iz listov afriške breskve (Nauclea latifolia) na proizvodnost zahodnoafriških pritlikavih koz. Potreba po povečanju vnosa živalskih beljakovin in promociji varnega mesa je sprožila zanimanje za uporabo naravnih in potrošniku sprejemljivih fitogenih krmnih dodatkov. Podatkov o uporabi moke iz listov Nauclea latifolia (NLLM) kot fitogenega krmnega dodatka v kozjereji je malo. Iz tega razloga je bil cilj te raziskave ugotoviti učinek NLLM na vnos hranilni snovi, rastnost, hematologijo in serumsko biokemijo pri zahodnoafriških pritlikavih kozah. Štiriindvajset koz, starih 10−12 mesecev, je bilo naključno razdeljenih v štiri skupine po šest živali. Pripravljeni so bili štirje poskusni obroki, ki so vsebovali 0, 10, 20 in 30% prehranskega dodatka NLLM. Skupine koz so bile popolnoma naključno dodeljene štirim poskusnim obrokom (T1, T2, T3 in T4) za 105 dni. Količina zaužite suhe snovi (SS) dodatka se je znatno povečala (p < 0,05) v poskusnih skupinah (T2, T3 in T4). Količina SS osnovne krme je bila značilno (p < 0,05) višja v skupini T1. Skupna količina SS obroka (izražena kot g/dan ali g/metabolno težo) se je v poskusnih skupinah znatno povečala (p < 0,05). Pri količini SS dodatka, izraženi kot odstotek telesne mase (SS % TM), skupni količini SS, izraženi kot % TM in skupni količini SS, izraženi kot % TM (g/metabolno težo) je bil ugotovljen značilen vpliv dodatka NLLM (p < 0,05), pri čemer je imela skupina T1 nižjo vrednost v primerjavi z drugimi skupinami. Vnos surovih beljakovin, etrskega ekstrakta, pepela, v nevtralnem detergentu netopnih vlaken, v kislem detergentu netopnih vlaken in v kislem detergentu netopnega lignina je bil značilno višji (p < 0,05) pri poskusnih skupinah. Prirast telesne mase in konverzija krme sta se znatno izboljšala (p < 0,05) v poskusnih skupinah. Krvni parametri so pokazali značilne (p < 0,05) razlike za volumen celic, hemoglobin, rdeče in bele krvne celice, limfocite, nevtrofilce, globulin, holesterol, kreatinin, aspartat aminotransferazo in alanin aminotransferazo. Na osnovi rezultatov lahko zaključimo, da je dopolnjevanje obroka zahodnoafriških pritlikavih koz z NLLM povečalo vnos hranil in telesno maso ter izboljšalo hematološke in serumske biokemične parametre. Rezultati kažejo, da lahko v obroke za koze vključimo do 30 % NLLM brez kakršnihkoli škodljivih učinkov.
Avtorske pravice (c) 2022 Peter-Damian Chukwunomso Jiwuba, Solomon Chinedu Egede, Ruth Chioma Akazue, Jecinta Nwakaego Omumuabuike, Ugochukwu Onyenaucheya Andrew, Terry Ujiagbe Irelen https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Deviation of the Secondary Sex Ratio after Natural Mating or Artificial Insemination in the Domestic Pig: The Influence of the Sex Composition of the Breeding Population
Odstopanje sekundarnega spolnega razmerja po naravnem pripustu ali umetni osemenitvi pri domačem prašiču: vpliv spolne strukture plemenske populacije. Razmerje med spoloma igra pomembno vlogo v živinoreji, pri čemer so samice pogosto preferirane pred samci. Za doseganje želenega spola se v rejski praksi uporabljajo izključno biotehnološke metode, namenjene manipulaciji razmerja med spoloma potomcev rejnih živali, pri čemer je najbolj razširjena tehnika uporaba seksiranega semena. Vendar pa obstaja tudi več bioloških mehanizmov, vključenih v odstopanje razmerja med spoloma potomcev, ki bi se lahko potencialno uporabili v živinoreji. Med te sodi na primer lokalna konkurenca za spolne partnerje (ang. »Local Mate Comeptition«, LMC) ali lokalna konkurenca za vire (ang. »Local Resource Competition«, LRC). V populacijah divjih sesalcev se konkurenca za spolne partnerje in vire običajno sprosti z disperzijo osebkov, ne pa tudi pri domačih sesalcih, ki običajno živijo v specifičnih (farmskih) razmerah – nenaravna spolna struktura populacije, brez spontane disperzije potomcev zaradi ujetništva. Domnevamo torej lahko, da v populaciji domačih sesalcev vlada visoka lokalna konkurenca. V skladu s tem je bil cilj tega kratkega prispevka, preučiti potencialno delovanje (kvazi-)LMC/LRC pri domačih prašičih v farmskih pogojih in potencialen vpliv na sekundarno razmerje med spoloma potomcev. V raziskavi je bilo proučeno razmerje med spoloma za 1484 pujskov, od tega 1041 osebkov, ki so izšli iz umetne osemenitve (merjasec iz populacije, ki je v celoti sestavljena iz samcev, brez prisotnosti samic) in 443 iz naravnega pripusta (merjasec iz populacije, v kateri so močno prevladovale samice). Vse matere so izhajale iz populacije s prevladujočo žensko sestavo. Razmerje med spoloma pri pujskih pri umetni osemenitve je bilo uravnoteženo (1:1; χ2 =0,05, p ≥ 0,05), medtem ko je bilo razmerje pri potomcih iz naravnega pripusta značilno odklonjeno v prid samcev (χ2 =4,99, p < 0,05). Rezultati niso pokazali jasne povezave med razmerjem spolov ter velikostjo gnezda, zaporedno prasitvijo ali sezono. Čeprav obstajajo nekatere omejitve pri razlagi dobljenih rezultatov, se zdi, da lahko izrazito enospolna sestava populacije, ki ji pripadajo osebki vključeni v reprodukcijo, povzroči odklone razmerja med spoloma potomcev, t.j. odstopanje proti nasprotnemu spolu, ki sicer prevladuje v populaciji. Ta pojav odstopanja spolnega razmerja pri domačih sesalcih bi lahko v živinoreji uporabili kot orodje za manipulacijo (čeprav le rahlo) spolne strukture potomcev domačih sesalcev.
Avtorske pravice (c) 2022 Janko Skok, Maja Prevolnik-Povše, Dejan Škorjanc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0